Міністерство освіти і науки України

Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна

           “ЗАТВЕРДЖУЮ”

Перший проректор

_____________________________

“______”_______________2016 р.

	робоча програма навчальної дисциплІни
МУЛЬТИМЕДІА І ГІПЕРТЕКСТ
 (назва навчальної дисципліни)

спеціальність 061 Журналістика

факультет соціологічний 

кредитна система 
організації навчального процесу

Харків – 2016

Мультимедіа і гіпертекст. Робоча програма навчальної дисципліни для аспірантів за спеціальністю 061 Журналістика. 

РОЗРОБНИК ПРОГРАМИ: Стародубцева Л. В., доктор філософських наук, професор, завідувач кафедри медіа-комунікацій.

Програма затверджена на засіданні вченої ради соціологічного факультету 

Протокол № _____ від «_____»_____________________2016 р.

Голова ради                                                               (О. С. Мурадян)
                                                               (підпис)                                                     (прізвище та ініціали)         

Схвалено методичною комісією соціологічного факультету 

Протокол № _____ від «_____»_____________________2016 р.

Голова                                                                           (Ю. Г. Сорока)
                                                               (підпис)                                                   (прізвище та ініціали)

1. Опис навчальної дисципліни

Найменування показника	Галузь знань, напрям підготовки, освітньо-кваліфікаційний рівень	Характеристика навчальної дисципліни	
		денна форма навчання	заочна форма навчання	
Кількість кредитів – 3

Спеціальність: 
061 – Журналістика

Науковий ступінь:
доктор філософії

	Вибіркова
	
		Рік підготовки	
		1-й	–	
Індивідуальне завдання не передбачене
		Семестр 	
Загальна кількість годин – 90  
		 2-й	–	
		Лекції	
Тижневих годин для денної форми навчання:
семінарських – 2
самостійної роботи аспіранта – 8
заочної форми навчання:
семінарських – 
самостійної роботи студента – 
 		12 годин	–	
		Семінарські	
		6 годин	–	
		Самостійна робота	
		72 години	–	
		Вид контролю 	
		Екзамен	–	

2. Мета та завдання навчальної дисципліни
2.1. Метою викладання навчальної дисципліни є ознайомлення зі специфікою мультимедійності та гіпертекстуальності як нелінійних форм організації дискурсу інтернет-комунікацій в інформаційному суспільстві.

2.2. Завдання – визначити семантичний спектр понять мультимедіа та гіпертексту; розглянути основні етапи ґенези та еволюції мультимедійних і гіпертекстових технологій; визначити концептуальні засади та ключові характеристики мультимедійного гіпертексту; сформувати методологічний інструментарій аналізу теорій та практик «нелінійного наративу»; окреслити роль мультимедіа та гіпертексту як символічних каркасів онтології віртуального простору; виявити значення феномену «гіпермедіатизації» свідомості в структурі соціальних інтеракцій доби нових медіа.

2.3. У результаті вивчення даного курсу аспірант повинен

знати: дефініції, сутнісні характеристики, етапи ґенези, концептуальний зміст і специфіку аналізу мультимедійних і гіпертекстових систем;

вміти: застосовувати теоретичні підходи до аналізу мультимедійних систем і гіпертекстових інтернет-технологій, використовувати практичні навички підготовки мультимедіапрезентацій і створення гіпертекстових документів в індивідуальному медіапроектуванні.
3. Виклад змісту навчальної дисципліни

Розділ 1. Концептуальні межі понять «мультимедіа» і «гіпертекст»

Тема 1. Мультимедіа і гіпертекст: теоретико-критична інтродукція

Три типи комунікації – три форми організації свідомості – три моделі перцепції: «усна – письмова – електронна», за концепцією Г. М. Маклюена (Marshall MacLuhan);  «логосфера – графосфера – відеосфера», за медіологічною теорією Р. Дебре (Regis Debray). «Холодні» і «гарячі» медіа. Конвергенція типів комунікації та «дігітальна революція». 
Ментальні медіаландшафти «постгутенбергової ери». Специфіка інформаційно-комунікативних технологій доби нових медіа. Нові медіа як метамедіа. Комунікаційні моделі у дослідженні мас-медіа за концепцією Д. Мак-Квейла (Denis McQuail). «Прозоре суспільство» Дж. Ваттімо (Gianni Vattimo). «Віртуальна спільнота» Г. Рейнголда (Howard Rheingold). Визначення концептуальних меж медіатеорії. Н. Луман (Niklas Luhmann), Ю. Габермас (Jurgen Habermas), П. Бурдьє (Pierre Bourdieu), Ж. Бодріяр (Jean Baudrillard), М. Кастельс (Manuel Castells), Ф. А. Кітлер (Friedrich А. Kittler), В. Флюссер (Vilem Flusser) як теоретики медіакомунікацій. Нові медіа та кіберкультура. «Мова нових медіа» Л. Мановича (Lev Manovich, The Language of New Media). Мультимедіа і гіпертекст як фундаментальні концепти медіології. 
«Патерн» і «лінк»: структура представлення інформації в епоху нових медіа. Мультимедіа і гіпертекст – два найзначніших відкриття інформаційної доби. Мультимедіа як «зовнішній» текст, гіпертекст як «внутрішній», за трактовкою «Інтернет-галактики» М. Кастельса (The Internet Galaxy). «Мультимедіа та Інтернет: гіпертекст поза конвергенцією». 
Мультимедіа і гіпертекст як предмет метатеоретичної рефлексії: від технології до онтології віртуальної реальності. Парад концепцій міждисциплінаризму: кібернетичний, соціологічний, антропологічний, лінгво-семіотичний, культурно-критичний, естетичний виміри феноменів мультимедіа і гіпертексту. Від модерну до постмодерну: конотації «мульти» і «гіпер» у культурі ХХ ст. Ситуація «після постмодерну»: культурна драма гіпермедіальності.
«Мультимедіа = гіпертекст». Конвертація традиційних форм збереження і трансляції знання: від тексту до гіпертексту, від традиційної бібліотеки до глобальних електронних баз інформації; від пінако-, аудіо-, сінема-тек – до віртуальних мультимедіамузеїв. Дігітальна революція у видавництві, журналістиці, ЗМІ. Поетика мультимедійного гіпертексту: реальність «гіпермедіа». Гіпермедіатизація свідомості як асоціальний жест. Гіпермедіа і квазі-комунікація. «Гіпермедіа» як модель сучасної культури. 
Інтернет-навігація як мандрування гіпертекстом. Феномен інтернет-серфінгу. Візуальний шум і аксіологічний хаос. Ода культурному релятивізму. Сакралізація профанного і профанізація сакрального в інтернет-комунікації. Деієрархізація сенсів. 
Логіка Delete: інформаційний бруд і медіаекологія. Старіння інформації, втомленість культури і зверхнаповненість електронної пам’яті: «нестерпна легкість» інтернет-забуття.   
Гіпермедіатизація та еклектизм. Розмаїття текстів і ускладненість пошуку; ілюзія свободи вибору. Комунікаційні процеси в умовах множинного, фрагментарного дискурсу, який постійно розростається і трансформується. Розмиття меж тексту, відео- та аудіо-. Креолізованість дігітального тексту: формування нових типів і форматів повідомлень, змішаних за лексичними та граматичними характеристиками в результаті взаємодії кількох мов, кодів та видів інформації. 
Мистецтво «гіпермедіа»: принципи композиції відкритих, гнучких форм збереження і трансляції знання електронної ери. Гіпермедіатизація Інтернету і штучна пам’ять. Цифрові двійники реальності. Технології медіафантомів і симулякрів. 
«Medium is the massage» – «Medium exceeds the message». Що принесла доба гіпермедіа? «Джентльменський набір» сюжетів медіарефлексій і «загальні місця» досліджень дискурсу нових медіа: інтернет-залежність, інтернет-ідентичність, самотність у мережі, інтернет-ескапізм, інтернет-спокуси та інтернет-хвороби, глобалізм та анти-глобалізм у кіберпросторі, медіаактивізм і медіаагресія, медіапаніки і медіавіруси – по слідах Дугласа Рашкоффа (Douglas Rushkoff). 
Ідея Світового Мозку від Г. Дж. Веллса (Herbert George Wells) до глобального кіберпростору. Комп’ютер і ноосфера: від наївних дискусій до цинічних прогнозів. «Штучний інтелект» і «вселенський електронний мозок»: утопія або реальність?  
Постгутенбергівський текст і постгутенбергівська культура. Простір гіпермедіа як «сад тропок, що розходяться»; дерево з безліччю гілок і перетинань, образів, звуків, текстів у їх нескінченних взаємних переходах у світі, що глобалізується; лабіринт шляхів і перехресть ментальних, цивілізаційних і кроскультурних комунікацій. Гіпертекст та мультимедіа як соціальні феномени, мистецтво комунікаційної технології та технологія комунікаційного мистецтва: глобальні стратегії. Феномен «гіпермедіатизації» свідомості в структурі соціальних інтеракцій доби нових медіа. «Дігітальна культура» як нескінченний простір гіпермедіа.

Тема 2. Феномен мультимедіа. Ґенеза та еволюція мультимедійних технологій

Поняття «мультимедіа»: від етимології до сутності. Походження терміну (лат. multum + medium, англ. multi – багато і media – носій, середовище). Уведення терміну до загального обігу в 1966 році американським шоуменом Б. Гольдштейном (Bobb Goldsteinn) для позначення технологій музичних шоу. Технологізм терміну і метафізика феномену. «Мультимедіа», «макромедіа», «метамедіа», «гіпермедіа»: диференціації сенсів і контексти інтерпретації.    
Ключові визначення «мультимедіа»: синхронне використання різних форм представлення інформації; конвергенція розрізнених медіасистем; технологія інтеграції різноманітних інформаційних середовищ і поліканальних семантичних кодів; сукупність комп’ютерних систем, що забезпечують інтерактивну взаємодію різних форм медіаповідомлень. По той бік «одномірності»: репрезентація інформації у мультимедійній формі.
Головні складові мультимедіа: текст, аудіо, графічні зображення, анімація, відео. Мультимедіа та інтерактивність. 
Різноманіття підходів до інтерпретації феномена мультимедіа: носій інформації, продукт комунікаційної технології, комп’ютерне забезпечення, комбінація електронних засобів, інструмент маркетингу і бізнесу, нова форма мистецького мислення, естетична модель конвергентної організації медіатексту, засіб мережевих інтеракцій, феномен культури дігітальної доби. 
Культура мультимедіа та її «культи». Мультимедіа як анти-культура. Мультимедіа і симулякр. Мультимедійний простір і час як форми «іншо-буття». Уявне і символічне у мультимедійному просторі. Мультимедіа та «виробництво присутності»: Г.-У. Гумбрехт (Hans-Ulrich Humbrecht). Дійсність мультимедіа: нова онтологія або медіафантом? Мультимедійні топоси: ностальгія за Реальним. 
Пра-історія мультимедіа. «Синкретизм» культурних кодів і повідомлень: від архаїчного ритуалу і стародавніх містерій до середньовічного карнавалу. Ідеограма, піктограма, ієрогліф: образ і поняття. «Храмова дія як синтез мистецтв». «Культура ока» і «культура вуха»: новоєвропейські синтетичні мистецтва. Оптичне і гаптичне. Візуальний поворот. Фото-, кіно-, теле-естетика і «паноптизм». Візуально-орієнтована культура (visual-oriented). Гетерогенна природа медіаповідомлення. Медіагібриди і медіахімери. Утопія Ріхарда Вагнера (Richard Wagner): «універсальний твір мистецтва», або «синтез мистецтв» (gesamtkunstwerk). Мультимедіа: від Вагнера до віртуальної реальності. 
Мультимедіа другої половини ХХ століття. Кінець 1970-х: Мультимедійна лабораторія Apple, мультимедійні ПК. Початок 1980-х: доба CD-ROM. Кінець 1980-х – початок 1990-х: народження «Всесвітньої павутини». Середина 1990-х: доба DVD. Віртуальні бібліотеки, галереї і музеї. Комп’ютерна гра як мистецтво мультимедіа.  
Перша декада нового тисячоліття: нові мультимедійні технології Інтернету. «Потокові» аудіо (RealAudio), відео (RealVideo) і анімація (ShockWave), прослуховування і перегляд файлів онлайн. Аудіовізуальна книга. Інтернет-радіо. Інтернет-телебачення. Відеопошта і електронні новини. Відеоконференції, відеотелефонія та дистанційне навчання. Відеогейм і відеокліп: експансія мультимедійного ентертейнменту. 
Мультимедіа і кіберкультура. Соціальні інтернет-мережі як мультимедійний простір: Classmates.com, Last.fm, LinkedIn, MySpace, Facebook, Twitter тощо. Мультимедіа і блогінг, феномен livejournal. 
Мультимедіа як «техне»: мистецтво чи технологія? Утилітарна естетика і естетичний утилітаризм. Прагматика безцільного медіажесту. Інтерактивні мультимедійні інсталяції і медіаперформанси. Відеоарт і медіаарт. Net-art. Дігітальне мистецтво. Мультимедійна драматургія. 
Електронний мультимедійний простір як «галактика уявного», «іманентна трансценденталія», комунікативний топос, «альтернативний світ» і вітальна стихія віртуальної реальності.  
   
Тема 3. Поняття «гіпертекст»: етимологія, семантика, спектр дефініцій. Всесвітня павутина як тотальний гіпертекст

Історія виникнення поняття. Гіпертекст (hyper + text, лат. hyper від давньогр. «зверх», «над» + text від давньогр. «тканина»). Уведення терміну до загального обігу в 1965 році американським соціологом і медіафілософом Тедом Нельсоном (Theodor Holm Nelson) і низка класичних визначень ним цього поняття у 1987 році: «текст, що розгалужується або виконує дію за запитом», «нелінійне письмо, яке є більшим, ніж текст», «просто непослідовне письмо (writing), яке надає читачеві вибір». 
Головні ознаки гіпертексту: нелінійність, фрагментарність, дисперсність структури, цитатність, децентрованість, безмежність, інтерактивність, динамічність, можливість будь-яких сценаріїв читання, деперсоналізація автора, наявність системи гіперпосилань.
Загальноприйняті дефініції: гіпертекст як метод поєднання документів до мережі завдяки «зв’язкам» (Encyclopedia Britannica); полілінійний наратив; представлення тексту як мережі або лабіринту, де читач отримує свободу переміщень; документ, в якому наявні посилання на інші документи; мережева форма організації тексту, розділеного на фрагменти, для кожного з яких вказано перехід до інших фрагментів за допомогою системи гіперпосилань; спосіб представлення інформації за допомогою структурних і смислових зв’язків між документами та їх фрагментами; форма організації тексту за допомогою системи вказаних можливих переходів, завдяки чому гіпертекст можна читати в будь-якому порядку, формуючи різні лінійні тексти. 
Багатоликість визначень гіпертексту: метод об’єднання документів, процес і результат нелінійного письма, специфічний тип дискурсу, механізм організації текстів, структура мережевих зв’язків, поєднання смислової структури і технічного середовища, модель організації інформаційного простору, форма мислення, засіб електронної комунікації, феномен медіакультури. 
Системи гіпертекстових посилань: інтрагіпертекстовість (посилання 
з одного фрагменту на інший в межах одного тексту), інтергіпертекстовість (посилання з одного фрагменту на інший в межах окремих текстів) та екстрагіпертекстовість (посилання з одного фрагменту на інший між окремими гіпертекстами). 
Типи гіпертексту: домережевий (протогіпертекст у літературі); медійний (електронний текст, існуючий виключно в інтернет-середовищі); мультимедійний та інтерактивний (гестбук, електронна література, віртуальна конференція, соціальна мережа, форуми тощо). Гіпер-, гіпо-, зверх-, мета-, інтер-текст: полісемантична (у)мовна гра, або «zeitgeist» доби нових медіа.
Гіпертекст як ключова концепція, технологічна модель і базовий принцип Всесвітньої павутини WWW (World Wide Web): нелінійна форма запису різнорідних текстів з системою посилань на фрагменти інших текстів і можливістю швидкого переходу від одного фрагменту до іншого в пошуках інформації (navigation). У гіпермедійному документі (текст, звук, графіка, трьохвимірні об’єкти тощо) кожний елемент може бути посиланням на інший документ або його частину. 
Ключові визначення гіпертекстової технології Всесвітньої павутини. Гіпертекст і гіперчитання. Програмне забезпечення – веб-оглядачі, веб-навігатори, веб-браузери (Netscape Navigator, Internet Explorer, Mozila FireFox, Opera, Google Chrome тощо). Поняття «скрінінг» (screening) – поєднання процесів породження та сприйняття текстів безпосередньо за монітором персонального комп’ютера, «навігація» (navigation) та «браузинг» (browsing) – пересування гіпертекстом у кіберсередовищі. 
Історія гіпертекстових технологій: події, дати, імена. 
1934 – бельгійський бібліотекар Поль Отлє (Paul Otlet) висловлює ідею Mundaneum’у: глобальної мережі комп’ютерів («електричних телескопів»), яка дозволяє переглядати і здійснювати пошук серед мільйонів взаємопов’язаних документів: зображень, аудіо-записів, текстів (проект класифікації документів усього світу П. Отлє мав назву «réseau», у буквальному перекладі – павутиння, сітка).  
1945 – американський вчений, «пророк гіпертексту» Венівар Буш (Vannevar Bush) у есе «Як ми можемо мислити» (As We May Think) пропонує ідею гіпертекстового устрою «Memex»: пристрою з системою індексованого пошуку для «розширення і доповнення людської пам’яті». 
1965 – американський медіатеоретик, «винахідник гіпертексту» Тед Нельсон (Theodor Holm Nelson) уводить поняття «hypertext», пізніше детально розроблене в його книзі «Літературні машини» (Literary Machines) і реалізоване у гіпертекстовому проекті «Xanadu». 
1966 – американський винахідник Ларрі Робертс (Lawrence G. Roberts) вперше пропонує ідею створення глобальної електронної мережі: початок розробок ARPANet. 
1967 – голландсько-американський професор Brown University Енді ван Дам (Andy van Dam) створює систему Hypertext Editing System.  
1968 – «мишачий король», винахідник комп’ютерної «миші», доктор Дуглас Енгельбарт (Douglas C. Engelbart) пропонує demo of NLS system at FJCC, відкриваючи серію новацій у гіпертекстових технологіях: система обміну текстовими повідомленнями, протоколи для віртуальних терміналів, множинні вікна тощо. 
1978 – засновник консорціуму «Digital Life», доктор Ендрю Ліппман (Andrew B. Lippman) створює перший гіпермедіальний відеодиск Aspen Movie Map і організує MIT Architecture Machine Group (сьогодні – Media Lab).  
1985 – старт гіпертекстового «макромедійного» проекту «Intermedia» Нормана Мейровіца (Norman Meyrowitz). 
1987 – американський комп’ютерний інженер і фотограф Білл Еткінсон (Bill Atkinson), представник компанії «Apple Mackintosh», розробляє систему HyperCard; того ж року проходить перша найзначніша міжнародна конференція з проблем гіпертексту «Hypertext’87».
1989-1991 – революційна розробка проекту Всесвітньої павутини «World Wide Web» у ЦЕРНІ (CERN): перша реалізація ідеї глобального гіпертексту, яка закріплює за іменами Тіма Бернерса-Лі (Tim Berners-Lee) і його ученика Роберта Кайо (Robert Cailliau) всесвітню славу і статус «першовідкривачів» вселенського електронного гіпертексту.
1992 – гіпертекст «увійшов до історії»: видання «New York Times Book Review» знайомить читачів з історією гіпертекстової літератури. 
1993 – остаточна перемога гіпертексту над текстом: гіпермедійних енциклопедій у світі продається більше, ніж друкованих.
1994 – започаткування програми «Лабіринт» Марка Песке (Mark Pesce), Тоні Парізі (Tony Parisi) і Пітера Кеннарда (Peter Kennard): відкрито мову віртуальної реальності – формат VRML 1.0 (Virtual Reality Modelling Language), де об’єкти представлені у трьохвимірному вигляді; розробки проекту трьохвимірного кіберпростору Web 3D. 
1995 – «50 років гіпертексту»: виходить у світ книга «короля юзабіліті» Якоба Нільсена (Jakob Nielsen) «Мультимедіа і гіпертекст» (Multimedia and Hypertext: The Internet and Beyond), яка є розширенням і доповненням його попереднього твору 1990 року «Гіпертекст і гіпермедіа» (Hypertext and Hypermedia); мета нового твору – підвести підсумки півстолітньому розвиткові гіпертекстових систем і намітити їх перспективи. 
1999 – гіпертекст-павутина як фокус пригадувань і передчуттів: поява книги Тіма Бернерса-Лі «Weaving the Web: Origins and Future of the World Wide Web». 
2001 – модернізація і подальша оптимізація гіпертекстових технологій: народження терміну і концепції «семантичної павутини» (semantic web), або web-3.0; розробник ідеї – Тім Бернерс-Лі; якщо web-2.0 є архівом і каталогом, то web-3.0 є «пошуковою системою», «гідом», «розумним путівником». 
2002 – електронний гіпертекст із засобу віртуальної комунікації перетворюється на генератор соціальних інтеракцій: початок всесвітньої «епідемії» флешмобів і смартмобів після виходу книги «Smart mobs: The Next Social Revolution» Г. Рейнголда (Howard Rheingold). 
2003-2004 – гіпертекст набуває характеру інтерактивної «бурі та натиску»: офіційний початок буму соціальних мереж, запуск LinkedIn, MySpace і Facebook.
2009 – на міжнародній конференції «Hypertext & Hipermedia» ACM у Туріні, Італія, підбито підсумки 20-річчю розвитку гіпертекстових і гіпермедійних технологій Всесвітньої павутини. 
Історія «з продовженням». Концептуальні стратегії розвитку гіпертекстових та мультимедійних (гіпермедійних) технологій теоретичного і прикладного спрямування. 
WWW третього тисячоліття: тотальний мультимедійний гіпертекст. Майбутнє «гібридних форм» дискурсу нових медіа (Л. Манович). Інтернет-кладовище: паноптикум електронної пам’яті. Два полюси анти-утопії: «Total Recall» (Г. Белл і Дж. Геммел) і «Delete» (В. Майер-Шенбергер). Гіпертекст – Гіперпам’ять – Гіпермозок. Нетократія vs. традиціоналізм. Футурологічні і утопічні прогнози.

Розділ 2. Мультимедійність і гіпертекстуальність в інформаційному просторі (пост)сучасного суспільства

Тема 1. Мультимедійний гіпертекст як модель свідомості

«Ментальне картографування» (mind mapping, thinking mapping) і гіпертекст. Концепція «Mind Map» Т. Бьюзана (Tony Buzan). Візуалізація моделей мислення (моделі древа, ієрархії, потоку, лінійної послідовності, діалогічна, концентрична, метафорична тощо). «Ментальні патерни» і мови комунікації. Гіпертекст свідомості і топологія пам’яті. Метафори комп’ютерної пам’яті та забуття: лабіринт, мережа, павутина. 
Нейро-теорії та пошуки моделей «штучного інтелекту». Мультимедійний гіпертекст мозку: «інтелект» у тлумаченні Дж. Хокінза (Jeff Hawkins). Поняття «фрейм» (англ. Frame – «рамка», «каркас»). «Фрейми для представлення знань» М. Мінського (Marvel Minsky). Фреймові структури представлення знання в мозку і базові моделі представлення інформації в гіпертекстових системах Інтернету. Електронна мережа як екстеріоризація свідомості та «внутрішній гіпертекст». 
Мультимедійний гіпертекст як стиль мислення. Мережева свідомість 
і мережеве мислення: деконструкція, дисемінація, апофеоз розрізнення. Іманентність мультимедійного гіпертексту: зростання свідомості з засобами комунікації. 
«Гіпертекст як хвороба»: ризики та небезпеки «нелінійного типу» мислення. Неможливість охопити усі сценарії прочитання гіпертексту: страх «нескінченної книги». «Текст, який неможливо прочитати до кінця?» Негативні наслідки роботи з гіпертекстом у віртуальному середовищі. Проблема «дезорієнтації», за концепцією П. Кана (Paul Kahn) і Дж. Лендoу (George P. Landow). Явні та латентні впливи гіпертекстуальності на свідомість. Сугестивність гіпертекстових мультимедійних технологій і можливості їх використання з метою маніпулятивного впливу.
Гіпертекст і розірване «я». Дискретність медіамеседжу, редукції сенсу. Зручність і незручність гіперчитання: «втрата і знаходження суб’єкту». Інформаційна надмірність, ментальна зайвість, смислова та/чи аудіовізуальна перенапруга. Гіпертекст як чинник порушення короткострокової пам’яті головного мозку (в інтерпретації експерта з дизайну та юзабіліті К. Монакова). Надлишковість розгалужень: ускладненість вибору і поліваріантність шляхів руху по лабіринтоподібному гіпертексту. 
Електронна писемність як віддзеркалення фрагментації, децентрації та дезинтеграції «зникаючого» суб’єкту і, vice versa, віддзеркалення у гіпертексті розколотого, розщепленого «я».

Тема 2. Між Хаосом і Порядком: теорія і практика нелінійного наративу

Нелінійний наратив як основа мов мультимедіа і гіпертексту. Поняття гіпернаративу. Розгалуження, кружіння, заплутаність і звивистість як модуси гіпертекстуального простору і часу.
Нелінійний час як уявний експеримент (подорожі у часі, альтернативні та паралельні світи, гілкування часу, часова петля у фантастиці); як прийом у візуальному мистецтві (від симультанних зображень до колажів, коміксів, поліекрану і нелінійного відеомонтажу), як предмет філософської рефлексії (від платоно-августинівської традиції до гайдегерівського «Буття і часу»); як науковий концепт: категорія часу в теорії відносності, залежність часу від психічних подій у «Природній філософії часу» Дж. Вітроу (Gerald James Whitrow). 
Нелінійна топологія. «Вузли» і «переходи». «Зверхзв’язки» і «метаструктури». Текст «без просторових меж»? Нові виміри тексту як «вічного повернення». Парадокси «необмеженості обмеженого» та «нескінченності скінченого». Принципове розрізнення лінійних зв’язків у одновимірному просторі (відношення послідовності) і множинності зв’язків у багатовимірному просторі. Відсутність у гіпертексті заздалегідь заданих обмежень на характер зв’язків (сітка). Відсутність у мережі прямих шляхів і пункту, де б вони сходилися разом. 
«Хаосмос» і «палімпсест» як метафори нелінійності. Структура традиційного (конвенційного) тексту, в просторі якого можна рухатись лише у напрямках, обмежених однією площиною, і фіксувати лише двовимірний потік інформації – лінійний та ієрархічний. Гіпертекст як нелінійна неієрархічна структура з лінійних фрагментів. Точки можливостей вибору подальшого читання інших фрагментів. Подібність вузлів множинності можливостей прочитання гіпертексту до точок біфуркації відкритих систем у синергетиці. Відмінність нового шляху прочитання (трейл, trail) гіпертексту від аттрактора (attractor) як можливість повернення до попереднього вузла і поновлення прочитання за іншим шляхом. Поняття «бектрекінг» (back tracking) – повернення у випадку невдачі по навігаційному сліду, який зберегла система.
Всесвітня історія як гіпертекст. Картографування гіпертексту як створення історії. Метод аналізу історичного гіпертекстового наративу з позицій синергетики. Механізми спонтанного виникнення та збереження складних систем, особливо тих, що знаходяться у стані нерівноваги (Л. Онсагер – Lars Onsager, Е. Шредінгер – Erwin Schrödinger, І. Пригожин та ін.). «Синергетика: нелінійність часу та ландшафти коеволюції» (С. Курдюмов). Хаос та порядок, самоорганізація, нелінійні ефекти еволюції систем, кризи та біфуркації – неврівноважені фази існування, що передбачають множинність сценаріїв подальшого розвитку. Нелінійні зв’язки між різними модусами часу в  процесах еволюції та коеволюції, дві «стріли часу»: до ентропії-хаосу (закриті системи) та до самоорганізації (відкриті системи). Історична свідомість як нелінійний наратив: між хаосом та порядком. 
Нелінійний наратив як універсалія культурницьких та мистецьких практик доби електронних медіа. Дігітальна ера та поліморфізм медіального меседжу. Кореляції та дискореляції кодів. Медіасеміозис. Мультимедіа і культура палімпсесту. «Ускладнена комунікація» чи «редукція сенсів»? Колаж, асамбляж, взаємонакладення (overlapping). 
Аудіовізуальні комунікації: контрапункт зображення і звуку. Відеотекст й інфографіка: специфіка взаємодії образу і поняття. Текст і відео: топіка взаємних переходів. Континуальне і дискретне у мультимедійному повідомленні. Мультимедійний гіпертекст у кінематографі: кіномова П. Грінуея (Peter Greenaway). Синхронізація і детемпоралізація медіатексту. Мови медіа, моделі сприйняття гетерогенного тексту та проблема «трансляції». Мультимедійний текст як гібридний. Сугестія та синестезис. Методи аналізу нелінійного медіатексту.  

Тема 3. Гіпертекстуальність, гіперавторство та постмодерн

Гіпертекст у літературі. Двозначність поняття «Hipertext Fiction». Гіпертекст як предмет філологічної теорії та літературної критики. Гіпертекст як динамічна форма тексту. Потенційне і актуальне у гіпертексті. «Три часи» гіперроману: час написання, час сюжетної дії та час читання. 
Протогіпертекст: ретроспективний погляд. Біблія як гіпертекст. Схолії та література коментарів. Енциклопедія та словник: елементи гіпертекстуальності. Гіпертекст у літературі від «Життя і думок Тристрама Шенді» Лоренса Стерна (Laurence Sterne) до пізніх романів Італо Кальвіно (Italo Calvino). 
Метафора «нескінченної книги» у творчості Х. Л. Борхеса (Jorge Luis Borges). Вселенський «лабіринт лабіринтів»: борхесовські новели «Вавилонська бібліотека», «Про культ книг»,  «Письмена Бога», «Книга піску» і «Сад тропок, що розходяться» як занурення до суті ідеї гіпертексту. 
«Хазарський словник» М. Павича (Milorad Pavić) як класичний гіпертекст. Текст-лабіринт, у якому можна нескінченно блукати: «Кожний читач сам складе свою книгу до цілого, як в грі в доміно або в карти, і отримає від цього словника, як від дзеркала, стільки, скільки до нього вложить». 
Гіперроман і гіпербелетристика. Гіперроман М. Джойса «Twelve Blue». Гіперромани П. Корнеля «Шляхи до раю.  Коментарі до втраченого рукопису» і Г. Петровича «Атлас, складений небом» як гіпертекст. Електронний роман-гіпертекст Д. Галковського «Безкінечний тупик»: «Роман з 949 приміток, приміток до приміток і коментарів до приміток до приміток». Текст, який перманентно змінюється у процесі письма.
Концептуальна поезія: інтерактивні літературні перформанси «на бібліографічних картках» і «словниковий запас» Л. Рубінштейна.
ІнтеЛнет (InteLnet – проект інтелектуальної «мережі в мережі» М. Епштейна. «Можливісне мислення». Дискурс, що розходиться. 
Поняття «кібература». Інтерактивна фантастика. Інтернет-література і мережеві тексти. Гіперроман Р. Лейбова. Арифметичні ігри Д. Маніна. Ліпограми А. Лебедєва. Мережеві проекти М. Бабаєва «Онейрократія» і «Круговорот симулякрів». «Стишія» О. Лєвіна. «Сад хокку, що розходяться». Теорія «сіткоратури». Мовні ігри в глобальній павутині.
Англомовна гіпертекстова поезія. Гіпертекст як троп. Проект «Grammatron» М. Америки (Mark Amerika). Феномен електронної літератури (Juan B. Gutierrez, Kathryn Cramer, Robert Coover, Jeff Parker, Jay David Bolter та ін.). Поняття «гіперлітература» і «транслітература».
Електронний лабіринт і девальвація слова. Кібература і графоманія. «Після гіпертексту»: альтернативи і стратегії письма поза логікою «нескінченного тексту». 
Кінець ХХ століття – «вік гіпертексту». «Від Інтернету до Гутенберга: текст і гіпертекст» У. Еко (Umberto Eco): безкінечний гіпертекст як антитеза класичному тексту; імпровізаційне гіперперсональне письмо, своєрідний «джем-сейшн». Текст «без початку і кінця». Книга паперова vs. електронна: ристалище друкованих і цифрових медіа.
Гіпертектуальність і чехарда префіксів. «Інтертекст», «метатекст» і «гіпертекст»: лінгвістичні ігри та семантичні диференціації. Типи взаємодії текстів у літературній теорії, за класифікацією Ж. Женета (Jean Genet): інтертекстуальність як «співприсутність» в одному тексті двох або більш ніж двох текстів (цитата, алюзія, плагіат тощо); паратекстуальність як відношення тексту до свого заголовку, післямови, епіграфу тощо; метатекстуальність як наявність у тексті коментарів; гіпертекстуальність як пародіювання одним текстом іншого; архітекстуальність як жанровий зв’язок текстів.
Інтертекст vs. гіпертекст. Інтертекстуальність як постмодерністський філософський концепт: Ю. Крістева (Julia Kristeva), Р. Барт (Roland Barthes). Гіпертекстуальність як операціонально-технологічний концепт: Т. Нельсон (Theodor Holm Nelson), Т. Бернерс-Лі (Timothy John Berners-Lee), М. Бернштейн (Mark Bernstein), Я. Нільсен (Jakob Nielsen) та ін. 
«Лексії» (серія коротких послідовних фрагментів) та ідеальний «текст-письмо» у «C/Z» Р. Барта (Roland Barthes). «Ідеальний текст-письмо» як галактика означувальників, а не структура означуваного. Текст як зворотна структура зі множинністю входів, жоден з яких не є головним. Нерозв’язність смислів. Будь-яке рішення є випадковим: «кидок кісток». Множинний, розімкнений текст, мірою якого є «безкінечність самої мови».    
Поняття «ризома» (rhizome – «корневище») Ж. Дельоза (Gilles Deleuze) і Ф. Гваттарі (Felix Guattari): лабіринт без входу і виходу, топос нескінченних блукань. «Мозаїчна культура» та «кліпова свідомість». Гіпертекст і «фрагментарне письмо» М. Бланшо (Maurice Blanchot). Гіперписьмо: гра поверхні та відсутність глибини. Розсіювання стрижньової ідеї до безкінечності крос-референтних посилань. Безкрайність глобального гіпертексту: електронний космос без меж і бар’єрів. Всесвітня павутина WWW як парадигма «ризоматичної» культури.
Деперсоналізація автора (відсутність автора, або гіперавторство) як властивість електронного гіпертексту. Постструктуралістська концепція «смерті автора». «Говорить не автор, а мова» С. Малларме (Stéphane Mallarmé). «Яка різниця, хто говорить?» С. Беккета (Samuel Bеckett). Доповідь М. Фуко (Michel Foucault) «Що таке Автор»? «Відкритий твір» та «Смерть автора» Р. Барта (Roland Barthes). Інтерактивні технології письма і читання. Читач як автор і співучасник письма, креативний співавтор твору («wreader»). Розчинення автора в «анонімному гуркотінні» Інтернету. Копірайт: pro et contra. Проблема авторства і плагіату в Мережі. «Журнал віртуального і трансбіологічного авторства». Гіпертекст «глобального села»: надособистісний твір постмодерної культури або творіння автономних індивідів? 
Феномен гіперавторства. Екскурси до історії: давньоримська центонна поезія, японська ренга, французька літературна салонна гра «буріме», «вишуканий труп» сюрреалістів. «Роман-цитата» французького письменника Ж. Ріве «Панночки з А.» (1979), складений із 750 цитат, запозичених у 408 авторів. Вікіпедія як шедевр гіперавторства. Музика, театр, кінематограф: тріумф або загибель ідеї гіперавторства? «Collaborative creativity»: протиріччя у визначенні? Множинність авторів і неможливість відокремленого, замкненого тексту. Посилання, які конституюють онтологічний статус тексту в глобальній мережі. Текст без посилань: незатребуваність, приреченість на загибель в інформаційному океані Інтернету. Автор як веб-дизайнер, що регламентує свій задум вибором комп’ютерної програми, створюючи ландшафтний простір, в якому читач сам відшукує свій шлях блуждань. Гіперавторство як ознака (пост)сучасної електронної культури. 
Близькість сенсів понять «постмодерн» і «гіпертекстуальність»: нелінійність, невизначеність, культ неясності та помилок, нечіткість меж, різнорідність, розмивання сенсів, фрагментарність і принцип монтажу, «деканонізація» і «децентрація», відсутність глибин і гра поверхні, іронія, плюралізм, змішення жанрів, стильовий синкретизм, театралізація, перформативність, «суспільство спектаклю».  
 
4. Структура навчальної дисципліни

Назви розділів і тем	Кількість годин	
	денна форма	заочна форма	
	усього 	у тому числі	усього 	у тому числі	
		л	п
(с)	лаб.	інд.	с. р.		л	п (с)	лаб.	інд.	с. р.	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	11	12	13	
Розділ 1. Концептуальні межі понять «мультимедіа» і «гіпертекст» 	
Тема 1. Мультимедіа і гіпертекст: теоретико-критична інтродукція	14	2				12							
Тема 2. Феномен мультимедіа. Ґенеза та еволюція мультимедійних технологій	16	2	2			12							
Тема 3. Поняття «гіпертекст»: етимологія, семантика, спектр дефініцій. Всесвітня павутина  
як тотальний гіпертекст 	16	2	2			12							
Разом за розділом 1	46	6	4			36							
Розділ 2. Мультимедійність 
і гіпертекстуальність в інформаційному просторі (пост)сучасного суспільства	
Тема 1. Мультимедійний гіпертекст як модель свідомості	16	2	2			12							
Тема 2. Між Хаосом і Порядком: теорія і практика нелінійного наративу	14	2				12							
Тема 3. Гіпертекстуальність, 
гіперавторство 
та постмодерн	14	2				12							
Разом за розділом 2	44	6	2			36							
Усього	90	12	6			72							

5. Теми лекційних занять

№
з/п	Назва теми	Кількість
годин
(стаціонар)	Кількість
годин
(з/в)	
1	Мультимедіа і гіпертекст: теоретико-критична 
інтродукція	2	–	
2	Феномен мультимедіа. Ґенеза та еволюція мультимедійних технологій	2	–	
3	Поняття «гіпертекст»: етимологія, семантика, спектр дефініцій. Всесвітня павутина як тотальний гіпертекст	2	–	
4	Мультимедійний гіпертекст як модель свідомості	2	–	
5	Між Хаосом і Порядком: теорія і практика 
нелінійного наративу	2	–	
6	Гіпертекстуальність, гіперавторство та постмодерн	2	–	
	Усього 	12	–	

6. Теми семінарських занять

№
з/п	Назва теми	Кількість
годин
(стаціонар)	Кількість
годин
(з/в)	
1	Феномен мультимедіа. Ґенеза та еволюція мультимедійних технологій	2	–	
2	Поняття «гіпертекст»: етимологія, семантика, спектр дефініцій. Всесвітня павутина як тотальний гіпертекст	2	–	
3	Мультимедійний гіпертекст як модель свідомості	2	–	
	Усього 	6	–	

7. Самостійна робота 

Види, зміст самостійної роботи

№
з/п	Види, зміст самостійної роботи	Кількість
годин
(стаціонар)	Кількість
годин
(заочн)	
1	Опрацювання першоджерел і наукової літератури	24	–	
2	Написання есе на задану тему	12	–	
3	Виконання творчої роботи з аналізу фрагменту мультимедійного тексту у формі есе і мультимедійної презентації (робота здається в електронному і роздрукованому варіантах). 
Завдання: аналіз мультимедійного тексту.
Матеріали для аналізу: фрагменти кінострічок, відео- і телесюжети, рекламні ролики, флеш-анімація, твори відео-арту тощо.
Робота передбачає наступні етапи:
– обрати (за власним бажанням магістранта) фрагмент мультимедійної композиції (30 секунд), який поєднує відео, аудіо і текстові компоненти;
– здійснити розгорнутий аналіз (з розкадровкою і скріншотами) головних візуальних епізодів фрагменту;
– надати детальний опис аудіо-сценарію (саундтреки, музичні цитати тощо);
– проаналізувати семантику тексту, як вербального (закадровий голос), так і скриптуального (надписи, титри тощо), зосередивши увагу на системі гіпертекстових посилань;
– визначити специфіку взаємних кореляцій зображень, звуку і тексту в обраному фрагменті;
написати есе (обсягом 2-3 сторінки), зазначивши особливості поетики поєднання різних мов, кодів і типів перцепції у даному фрагменті мультимедіа; 
– оформити результати аналізу у формі мультимедійної презентації	12	–	
4	Створення і презентація індивідуального гіпертекстового проекту (робота здається в електронному і роздрукованому варіантах). 
Завдання: індивідуальний гіпертекстовий проект. 
Складові проекту: фотографії, відео і аудіо-сюжети, тексти, графіка, анімація та  інші матеріали, присвячені заданій проблематиці. 
Робота передбачає наступні етапи:
– обрати необхідні матеріали (фото, відео, тексти тощо) для виконання індивідуального гіпертекстового проекту; 
– перевести всі компоненти проекту в електронну форму;
– уніфікувати різнорідні фрагменти зображень і текстів, здійснити їх класифікацію за тематичними групами, привести компоненти кожної групи до єдиного формату;
– розробити загальну схему і сценарій читання гіпертексту (за будь-якою моделлю: деревовидною, лабіринтоподібною тощо);
зв’язати всі компоненти гіпертексту системою перехресних посилань;
– перенести (за наявністю технічних можливостей) свій проект до інтернет-середовища (створити веб-сайт, блог, персональну веб-сторінку тощо);
– представити індивідуальний гіпертекстовий проект у формі мультимедійної презентації	24	–	
	Усього	72	–	

Теми самостійної роботи

№
з/п	Назва теми	Кількість
годин
(стаціонар)	Кількість
годин
(заочн)	Форма контролю	
Розділ 1. Концептуальні межі понять «мультимедіа» і «гіпертекст» 	

Включено до поточного та підсумкового контролю	
1	Мультимедіа і гіпертекст: теоретико-критична інтродукція	12	–		
2	Феномен мультимедіа. Ґенеза та еволюція мультимедійних технологій	12	–		
3	Поняття «гіпертекст»: етимологія, семантика, спектр дефініцій. Всесвітня павутина як тотальний гіпертекст	12	–		
Розділ 2. Мультимедійність і гіпертекстуальність в інформаційному просторі (пост)сучасного суспільства		
1	Мультимедійний гіпертекст як модель свідомості	12	–		
2	Між Хаосом і Порядком: теорія і практика нелінійного наративу	12	–		
3	Гіпертекстуальність, гіперавторство та постмодерн	12	–		
	Усього 	72	–		

Теми есе з дисципліни «Мультимедіа і гіпертекст»

1.	Мануель Кастельс: «Мультимедіа та Інтернет: гіпертекст поза конвергенцією». 
2.	Нові медіа і кіберкультура. «Мова нових медіа» Льва Мановича.
3.	Умберто Еко: «Від Інтернету до Гутенберга: текст і гіпертекст».  
4.	Поняття «мультимедіа» та «гіпермедіа». 
5.	Від Теда Нельсона до Якоба Нільсена: історія та зміст поняття «гіпертекст». 
6.	Утопія Mundaneum’а: експеримент Поля Отлє. 
7.	«Memex»: Венівар Буш як засновник ідеї гіпертекстових систем. 
8.	Тім Бернерс-Лі: революція у світі інтернет-технологій. 
9.	Мультимедіа: від «gesamtkunstwerk» Ріхарда Вагнера до віртуальної реальності.
10.	 Гіпертекст і гіперчитання: моделі динамічної взаємодії автора і читача. 
11.	 Поліекран як засіб гіпермедіа у сучасному візуальному мистецтві. 
12.	 Мультимедійний гіпертекст у кінематографі: кіно мова Пітера Грінуея. 
13.	«Дискурс, що розходиться»: проект «ІнтеЛнет» Михайла Епштейна.    
14.	«Кібература»: віртуальна реальність електронного тексту.  
15.	 Метафора «нескінченної книги» у творчості Хорхе-Луїса Борхеса. 
16.	 «Хазарський словник» Мілорада Павича як класичний гіпертекст. 
17.	 Гіперроман «Безкінечний тупик» Дмитра Галковського. 
18.	 Проблема «смерті автора» за концепцією Ролана Барта. 
19.	 Поняття «гіпертекстуальність» та «інтертекстуальність». 
20.	 Мультимедіа і гіпертекст у сучасному медіаарті.

8. Методи навчання

1. Словесні методи: розповідь, бесіда, лекція.
2. Наочні методи: демонстрація, мультимедійна презентація, ілюстрація.
3. Практичні методи: розв’язання проблемних завдань
а) в усній формі;
б) у письмовій формі (проекти та ін.).
4. Діалогічні методи: проведення конкурсів, прес-конференцій.
5. Відеометод, аудіометод.
6. Метод самоконтролю.

9. Методи контролю

1. Письмові: оцінка есе або статті за темою дисципліни та у відповідності до теми дисертації у письмової формі.
2. Усні: оцінка усних відповідей на питання за темами дисципліни.
3. Оцінка мультімедійних презентацій обсягом до 10 хвилин.

Поточний контроль
•	Оцінка теоретичних знань студентів за контрольними програмними питаннями поточної та попередніх тем. 
•	Оцінка за виконання практичних завдань. 
•	Експрес-тестування за ключовими аспектами тем дисципліни.  
Підсумковий контроль (екзамен)

Перевірка розуміння студентами теоретичного та практичного програмного матеріалу в цілому, здатність творчо використовувати накопиченні знання та вміння.
10. Розподіл балів, які отримують аспіранти

Поточний контроль та самостійна робота	Екзамен	Сума	
Усього 60, з них:
мультимедійні презентації – 40;
есе – 20	40	100	

Критерії оцінювання

•	 Реферат у письмової формі – 20 (за умовами самостійності та повноти висвітлення питання). 
•	 Мультимедійні презентації – 40.
•	 Екзаменаційна відповідь – 40.

Мінімальна кількість балів, які повинен набрати аспірант – 50% учбового матеріалу семестру (30 балів).

Аспірант допускається до підсумкового семестрового контролю за умови набрання мінімальної кількості (30 балів).

Шкала оцінювання

–	Повне й вичерпане висвітлення питання – відмінно (100–90).
–	Загалом правильне з окремими неточностями – добре (89–70).
–	Правильне висвітлення половини проблем – задовільно (69–50).

Сума балів за всі види навчальної діяльності протягом семестру	Оцінка за національною шкалою	
	для екзамену	для заліку	
90–100	відмінно 	

зараховано	
70–89	добре 		
50–69	задовільно 		
1–49	незадовільно	не зараховано	

11. Рекомендоване методичне забезпечення

Базова література

1.	 Барт Р. Смерть автора / Ролан Барт ; [пер. с фр. С. Зенкина] // Барт Р. Избранные работы. Семиотика. Поэтика / Ролан Барт ; [сост., общ. ред. и вступ. ст. Г. К. Косикова]. — М. : Прогресс, 1989. — С. 284—391.
2.	Ваттимо Дж. Прозрачное общество / Джанни Ваттимо ; [пер с ит., послесл. Д. Новикова]. — М. : Логос, 2002. — 128 с.
3.	Гумбрехт Х. У. Производство присутствия. Чего не может передать значение / Ханс Ульрих Гумбрехт ; [пер. с фр. ]. — Изд. 2-е, испр. — М. : Восточная литература 2006. — 303 с.
4.	Дебрэ Р. Введение в медиологию / Режи Дебрэ; [пер. с фр. Б. М. Скуратова]. — М. : Праксис, 2010. — 368 с. — (Серия «Образ общества»).
5.	Делез Ж., Гваттари Ф. Ризома // Делез Ж., Гваттари Ф. Тысяча плато : Капитализм и шизофрения / Жиль Делез ; Феликс Гваттари; [пер. с фр. Я. И. Свирского]. — Екатеринбург : У-Фактория ; М. : Астрель, 2010. — С. 6—45.  
6.	Кастельс М. Мультимедіа та Інтернет : гіпертекст поза конвергенцією // Кастельс М. Інтернет-галактика. Міркування щодо Інтернету, бізнесу і суспільства / Мануель Кастельс ; [пер. з англ. Е. Г. Ганиш, А. Б. Волкова]. — К. : Ваклер, 2007. — С. 188—206. 
7.	Кириллова Н. Б. Медиакультура : от модерна к постмодерну / Н. Б. Кириллова. — М. : Академический Проект, 2006. — 448 с.
8.	Киттлер Ф. Оптические медиа : Берлинские лекции 1999 г. / Фридрих Киттлер ; [пер. с нем. О. Никифорова, Б. Скуратова]. — М. : Логос ; Гнозис, 2009. — 272 с. — (Серия «Mediae res. Логос, Гнозис»). 
9.	Лиотар Ж.-Ф. Состояние постмодерна / Жан-Франсуа Лиотар ; [пер. с фр. Н. А. Шматко]. — М. : Ин-т экспериментальной социологии ; СПб. : Алетейя, 1998. — 160 с. — (Серия «Gallicinium»).
10.	 Луман Н. Общество общества. Ч. II. Медиа коммуникации / Никлас Луман ; [пер. с нем. А. Глухова, О. Никифорова]. — М. : Логос, 2005. — 280 с.
11.	 Луман Н. Реальность массмедиа = Die Realitat der Massenmedien / Никлас Луман ; [пер. с нем. Ю. Антоновского]. — М. : Праксис, 2005. — 256 с. — (Серия «Образ общества»).
12.	 Маклюэн Г. М. Понимание медиа : внешние расширения человека = Understanding Media : The Extensions of Man / Герберт Маршалл Маклюэн ; [пер. с англ. В. Николаева]. — М. : Гиперборея ; Кучково поле, 2007. — 464 с. — (Прилож. к серии «Публикации Центра Фундаментальной Социологии»). 
13.	 Мак-Люэн М. Галактика Гутенберга : Сотворение человека печатной культуры / Маршалл Мак-Люэн ; [пер. с англ. А. Юдина]. — К. : Ника-Центр ; Изд. дом Дмитрия Бураго, 2003. — 432 с. — (Серия «Сдвиг парадигмы» ; вып. 1). 
14.	 Медіа. Демократія. Культура / [за ред. Н. Костенко, А. Ручки]. — К. : Ін-т соціології НАН України, 2008. — 356 с.
15.	 Потятиник Б. В. Медіа : ключі до розуміння / Борис Потятиник. — Львів : ПАІС, 2004. — 312 с. — (Серія «Медіакритика»).
16.	 Чепмен Н., Чепмен Дж. Цифровые технологии мультимедиа / Найджел Чепмен, Дженни Чепмен ; [пер. с англ.]. — 2-е изд. — М. : Диалектика, 2006. — 624 с.
17.	 Эко У. От Интернета к Гутенбергу : текст и гипертекст : [публичн. лекц. на эконом. ф-те МГУ 20 мая 1998 года] / Умберто Эко ; [пер. с ит. Е. Костюкович] // Новое литературное обозрение. — 1998. — № 4. — С. 5—14.

Підручники, навчальні посібники

1.	Бакулев Г. П. Массовая коммуникация : Западные теории и концепции : учеб. пособие для студентов вузов / Г. П. Бакулев. — 2-е изд., перераб. и доп. — М. : Аспект Пресс, 2010. — 192 с.
2.	Башмаков А. И., Башмаков И. А. Интеллектуальные информационные технологии : учеб. пособие / А. И. Башмаков, И. А. Башмаков. — М. :  Изд-во МГТУ им. Н. Э. Баумана, 2005. — 304 с.
3.	Бройдо В. Л. Вычислительные системы, сети и телекоммуникации : учебн. для вузов / В. Л. Бройдо. —  2-е изд. — СПб. : Питер, 2006. — 703 с.
4.	Глушаков С. В. Работа в сети Internet : учеб. курс / Глушаков С. В., Ломотько Д. В., Мельников В. В., Сурядный А. С. — 2-е изд., доп. и перераб. — М. ; Х. : Фолио, АСТ, 2003. — 399 с.
5.	Громов Е. С., Маньковская Н. Б. Постмодернизм : теория и практика : учеб. пособие для  студентов  высших учебных заведений / Е. С. Громов, Н. Б. Маньковская. — М. : ВГИК им. С. А. Герасимова, 2002. — 133 с. 
6.	Заяц А. М., Халиков М. И. Всемирная паутина и Интернет : учеб. пособие / А. М. Заяц, М. И. Халиков. — СПб. : СПбГЛТА, 2007. — 120 c.
7.	Каптерев А. И. Мультимедиа как социокультурный феномен : учеб. пособие / А. И. Каптерев. — М. : ИПО Профиздат, 2002. — 224 с.
8.	Крапивенко А. В. Технологии мультимедиа и восприятие опущений : учеб. Пособие / А. В. Крапивенко. — М. : БИНОМ. Лаборатория знаний, 2009. — 271 с. 
9.	Медиа. Введение : учебник для студентов вузов / П. Барвайз и др. ; [пер. с англ. Ю. В. Никуличева ; под ред. А. Бриггза, П. Кобли]. — 2-е изд. — М. : Юнити-Дана, 2005. — 550 с. —  (Серия «Зарубежный учебник»).
10.	Новые аудиовизуальные технологии : учеб. пособие  / Грановская О. В., Дуков, Е. В., Иоскевич Я. Б. и др. ; [отв. ред. К. Э. Разлогов]. — М. : Едиториал УРСС, 2005. — 484 с. — (Серия «Academia XXI»).
11.	Олифер В. Г., Олифер Н. А. Компьютерные сети. Принципы, технологии, протоколы : учебн. для вузов / В. Г. Олифер, Н. А. Олифер. — 2-е изд. — СПб. : Питер, 2004. — 864 с.
12.	Потапова Р. К. Новые информационные технологии и лингвистика : учеб. пособие / Р. К. Потапова. — Изд. 4-е, стереот. — М. : ДомКнига, 2005. — 368 с. 
13.	Соколов А. В. Социальные коммуникации : учебно-метод. пособие / А. В. Соколов. — Ч. 1. — М. : Профиздат, 2001. — 220 с. — (Серия «Современная библиотека» ; вып. 16). 
14.	Соломейчук В. Интернет : пособие для ускоренного обучения / В. Соломейчук. — 
3-е изд. — СПб. : Питер, 2002. — 413 с.
15.	Шлыкова О. В. Культура мультимедиа : учеб. пособие для студентов / О. В. Шлыкова. — М. : ФАИР-ПРЕСС, 2004. — 416 с.
16.	Handbook of New Media : Student Edition / [ed. by Leah A Lievrouw, Sonia Livingstone]. — London ; Thousand Oaks, CA ; New Delhi : Sage Publications, 2006. — 496 p. 
17.	International Handbook of Internet Research / [ed. by Jeremy Hunsinger, Lisbeth Klastrup, Matthew Allen]. — New York : Springer, 2010. — 512 p. 
18.	Kitzmann A. Hypertext : Handbook / Andreas Kitzmann. — New York : Peter Lang, 2006. — 121 p. 
19.	The Cambridge Handbook of Multimedia Learning / [ed. by Richard E. Mayer]. — New York : Cambridge University Press, 2005. — 680 p. 
20.	The New Media and Cybercultures Anthology / [ed. by Pramod K. Nayar]. — West Sussex, UK ; Malden, MA : Wiley-Blackwell, 2010. — 568 p.
21.	The Sage Handbook of Media Processes and Effects / [ed. by Robin L. Nabi, Mary Beth Oliver]. — London ; Thousand Oaks ; New Delhi : Sage Publications, 2009. — 656 p. 
22.	The Sage Handbook of Media Studies / [ed. by J. D. H. Downing, D. McQuail, P. Schlesinger, Ellen Wartella]. — London ; Thousand Oaks ; New Delhi : Sage Publications, 2004. — 640 p.

Довідкові видання

23.	Вишеславський Г., Сидор-Гібелинда О. Термінологія сучасного мистецтва / Гліб Вишеславський, Олег Сидор-Гібелинда. — Париж ; К. : Terra Incognita, 2010. — 416 с. 
24.	Дьяконов В. П. Популярная энциклопедия мультимедиа / В. П. Дьяконов. — М. : ABF, 1996. — 416 с. 
25.	Енциклопедія постмодернізму / [пер. з англ. ; за ред. Ч. Енквіста, В. Е. Тейлора]. — К. : Основи, 2003. — 504 с.
26.	Ильин И. П. Деперсонализация / И. П. Ильин // Современное зарубежное литературоведение (страны Западной Европы и США) : концепции, школы, термины. Энциклопедический справочник. — М. : Интрада – ИНИОН, 1996. — С. 207—211.
27.	Ильин И. П. Постмодернизм : cловарь терминов / И. П. Ильин. — М. : ИНИОН РАН-INTRADA, 2001. — 344 c.
28.	Кравченко С. А. Социологический энциклопедический русско-английский словарь : более 10000 единиц / С. А. Кравченко. — М. : ООО «Изд-во Астрель» ; ООО «Изд-во ACT» ; ООО «Транзиткнига», 2004. — 511 с.
29.	Мас-медіа у термінах і визначеннях : Корот. слов.-довід. : навч. посіб. / [уклад. Ю. В. Боднар]. — К. : МАУП, 2005. — 224 с.
30.	Носов Н. А. Словарь виртуальных терминов / Н. А. Носов // Труды лаборатории виртуалистики. — Вып. 7. — М. : Путь, 2000. — 69 с.
31.	Публіцистика. Масова комунікація : Медіа-енциклопедія / [пер. з нім. ; за заг. ред. В. Ф. Іванова]. — К. : Академія Української преси ; Центр Вільної преси, 2007. — 780 с.
32.	Романовский И. И. Масс-медиа :  словарь терминов и понятий / Романовский И. И. — М. : Изд-во Союза журналистов России, 2004. — 480 с. 
33.	Руднев В. П.  Гипертекст ; Интертекст // Руднев В. П. Словарь культуры XX века / В. П. Руднев. — М. : Аграф, 1999. — С. 69—70.
34.	Danesi M. Dictionary of Media and Communications / Marcel Danesi ; [foreword by Arthur Asa Berger]. — New York : M. E. Sharpe, 2009. — 313 р.
35.	Dictionary of Computer and Internet Words : An A to Z Guide to Hardware, Software, and Cyberspace / American Heritage Dictionary. — 3rd ed. — Boston, MA : Houghton Mifflin, 2001. — 298 p.
36.	Encyclopedia of Human Computer Interaction / [ed. By Claude Ghaoui]. — Hershey, PA : Idea Group Reference, 2006. — 738 p. 
37.	Encyclopedia of New Media : An Essential Reference to Communication and Technology / [ed. by Steven G. Jones]. — Thousand Oaks, CA : Sage Publications, 2003. — 532 p.

Допоміжна література

7.	 Арнольд И. В. Семантика. Стилистика. Интертекстуальность / И. В. Арнольд. — 
2-е изд. — СПб. : Книжный дом «Либроком», 2010. — 448 с.
8.	 Аршинов В. И. Методология сетевого мышления : феномен самоорганизации / В. И. Аршинов, Ю. А.Данилов, В. В. Тарасенко // Онтология и эпистемология синергетики. — М. : ИФРАН, 1997. — С. 101—119.
9.	 Баранов О. Гипертекстовая субкультура / О. Баранов // Знамя. — 1997. — № 7. — С. 202—205.
10.	 Баринова Е. Е. Метатекст в постмодернистском литературном нарративе / Е. Е. Баринова : Дис ... канд. филол. наук. — Тверь, 2008. — 248 с.
11.	 Барст О. В. Структурно-семантические особенности организации гипертекстового нарратива : На материале гиперромана М. Джойса Twelve Blue / Баринова Е. Е. : дис. ... канд. филол. наук. — СПб. , 2005. — 182 с.
12.	 Барышева О. В. Книга в паутине / О. В. Барышева, Р. С. Гиляревский. — М. : НТИ-КОМПАКТ, 2003. — 304 с.
13.	 Бланшо М. Ницше и фрагментарное письмо / Морис Бланшо; [пер. с фр. В. Лапицкого] // Новое литературное обозрение. — 2003. — № 3 (61). — С. 12—29.
14.	 Борхес Х. Л. Соч. : В 3 т. / Хорхе Луис Борхес ; [пер. с исп.]. — М. : Полярис, 1994. — Т. 1. — 558 c.
15.	 Браун М. Методы поиска информации в Интернет / М. Браун ; [пер. с англ.]. — М. : Новый издательский дом, 2005. — 136 с.
16.	 Бульвінська О. І. Перший письменник третього тисячоліття, або Милорад Павич і гіпертекст / О. І. Бульвінська // Зарубіжна література. — 2003. — № 5. — С. 36—39.
17.	 Вагнер Р. Произведение искусства будущего / Рихард Вагнер ; [пер. с нем.]. — М. : Книжный дом «Либроком», 2010. — 128 с. 
18.	 Вартанова Е. Л. Новые проблемы и приоритеты цифровой эпохи / Е. Л. Вартанова // Информационное общество. — 2001. — № 3. — С. 50—56.
19.	 Варченко В. В. Цитатная речь в медиа-тексте / В. В. Варченко. — М. : Едиториал УРСС, 2007. — 240 с.
20.	 Вашкевич В. Р., Шибут И. П. Новейшие коммуникационные технологии / В. Р. Вашкевич, И. П. Шибут. — Мн. : Изд-во Бел.ун-та, 2003. — 160 с.
21.	  Вершинская О. Н. Информационно-коммуникационные технологии / О. Н. Вершинская. — М. : Наука, 2007. — 203 с. 
22.	 Визель М. Гипертексты по ту и эту стороны экрана // Иностранная литература. — 1999. — № 10. — С. 169—177 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.netslova.ru/viesel/visel-ht.html. 
23.	 Визель М. Поздние романы Итало Кальвино как образцы гипертекста / М. Визель // Русский журнал. Сетевая словесность : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.zhurnal.ru/slova/.
24.	 Вирилио П. Информационная бомба. Стратегия обмана / П. Вирилио ; [пер с фр. И. Окуневой ; под ред. О. Никифорова, Б. Скуратова]. — М. : Гнозис ; Прагматика культуры, 2002. — 192 с.
25.	 Вирильо П. Машина зрения / Поль Вирильо ; [пер. с фр. А. В. Шестакова]. — СПб. : Наука, 2004. — 140 с.
26.	 Воган Т. Самое полное руководство по созданию мультимедийных проектов / Тэй Воган ; [пер. с англ. М. И. Талачевой]. — М. : НТ Пресс, 2006. — 520 с.  
27.	 Войскунский А. Е. Метафоры Интернета // Вопросы философии. — 2001. — № 11. — С. 64—79.
28.	 Галковский Д. Бесконечный тупик : Гипертекст. — М. : Самиздат, 1997 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.samisdat.com/3/31-bt.htm.
29.	 Гаспаров М. Л. Литературный интертекст и языковой интертекст / М. Л. Гаспаров // Известия АН. Сер. Литературы и языка. — Т. 61. — 2002. — № 4. — C. 3—9.
30.	 Генис А. Гипертекст — машина реальности / А. Генис // Иностр. лит. — 1994. — № 5. — С. 242—249.
31.	 Гиляревский Р. С. Текст как продукт медиакультуры / Р. С. Гиляревский // Журналистика и культура рус. речи. — 2004. — № 2. — С. 41—47.
32.	 Громов Г. Р. От гиперкниги к гипермозгу : информационные технологии эпохи Интернета / Г. Р. Громов. — М. : Радио и связь ; TopS Business Integrator, 2004 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.wdigest.ru/table_of_content.htm.
33.	 Дайсон Э. Жизнь в эпоху Интернета / Э. Дайсон ; [пер. с англ.]. — М. : Базис компьютер, 1998. — 400 с.
34.	 Данилов Ю. А. Лекции по нелинейной динамике : Элементарное введение / Ю. А. Данилов. — 3-е изд. — М. : Кн. Дом «ЛИБРУСЕК», 2010. — 208 с. 
35.	 Дворко Н. И. Мультимедиа : творчество, техника, технология / Н. И. Дворко, Я. Б. Иоскевич, А. Е. Каурых, Г. И. Пирогова, В. Ф. Познин. — СПб. : СПбГУП, 2005. — 176 с.
36.	 Дебор Г. Общество спектакля / Ги Дебор ; [пер. с фр. С. Офертаса, М. Якубович ; ред. Б. Скуратов ; послесл. А. Кефал]. — М. : Логос, 2000. — 184 с.
37.	 Делез Ж. Логика смысла / Жиль Делез ; [пер. с фр. Я. И. Свирского]. — М. : Издательский Центр «Академия», 1995. — 299 с.
38.	 Денисова Г. В. В мире интертекста : язык, память, перевод / Г. В. Денисова. — М. : Азбуковник, 2003. — 297 с.
39.	 Деррида Ж. О грамматологии / Жак Деррида ; [пер. с фр. Н. Автономовой]. — М. : Ad Marginem, 2000. — 511с.
40.	 Деррида Ж. Письмо и различие / Жак Деррида ; [пер. с фр. Д. Кралечкина]. — М. : Академический проект, 2000. — 495 с. 
41.	 Джеймісон Ф. Постмодернізм, або Логіка культури пізнього капіталізму / Фредрик Джеймісон ; [пер. з англ. П. Дениска]. — К. : Курс, 2008. — 504 с.
42.	 Емелин В. Гипертекст и постгутенберговая эра / В. Емелин : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://emeline.narod.ru/hipertext.htm.
43.	 Женетт Ж. Фигуры : В 2-х тт. Т. 1 / Жерар Женетт ; [пер. с фр. ; общ ред. и вступ. ст. С. Н. Зенкина]. — М. : Изд-во им. Сабашниковых, 1998. — 472 с.
44.	 Зарубина Т. А. Философский дискурс французского постмодерна : модель нелинейной онтологии / Т. А. Зарубина. — Челябинск : ООО «Полиграф-Мастер», 2006. — 136 с.
45.	 Зефирова В. Л., Челноков В. М. История гипертекста / В. Л. Зефирова, В. М. Челноков : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : https://www.computer-museum.ru/histsoft/hypertxt.htm. 
46.	 Зефирова В. Л., Челноков В. М. Современные гипертекстовые системы / В. Л. Зефирова, В. М. Челноков : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.computer-museum.ru/histsoft/nowsyst.html. 
47.	 Зимина Л. В. Современные издательские стратегии: от традиционного книгоиздания до сетевых технологий культурной памяти / Л. В. Зимина. — М. : Наука, 2004. — 274 с.
48.	 Иванов Д. В. Виртуализация общества : Версия 2.0 / Д. В. Иванов. — СПб. : Петербургское Востоковедение, 2002. — 224 с.
49.	 Ингенблек В. Все о мультимедиа / Вернер Ингенблек ; [пер. с англ. ]. — К. : BHV, 1996. — 352 с.
50.	 Интернет и интерактивные электронные медиа : Исследования : сб. Лаборатории медиакультуры, коммуникации, конвергенции и цифровых технологий / [под ред. И. Засурского]. Ч. 1 : Трансформация глобального информационно-коммуникационного пространства в Интернете. — М. : Изд-во МГУ, 2007. — 262 с. 
51.	 Информационная архитектура в Интернете / Л. Розенфельд, П. Морвиль ; [пер. с англ.]. — 2-е изд. — СПб. ; М. : Символ-Плюс, 2005. — 543 с.
52.	 Керделлан К. Дети процессора : как Интернет и видеоигры формируют завтрашних взрослых / Кристин Керделлан, Габриэль Гезийон ; [пер. с фр.]. — М. : У-фактория, 2006. — 272 с.
53.	 Кирмайер М. Мультимедиа / Михаэль Кирмайер ; [пер. с нем. Е. Н. Романова]. — СПб. : BHV — Санкт-Петербург, 1994. — 185 с.
54.	 Кирн П. Цифровой звук. Реальный мир / Питер Кирн ; [пер. 
с англ.]. — М. :  Вильямс, 2007. — 720 с. 
55.	 Князева Е. Н., Курдюмов С. П. Синергетика : нелинейность времени и ландшафты коэволюции / Е. Н. Князева, С. П. Курдюмов. — М. : КомКнига, 2007. — 272 с. 
56.	 Коляса О. В. Гіпертекстуальні риси постмодерністського художнього твору / О. В. Коляса // Наукові праці. Науков.-метод. журнал / Чорноморський держ. ун-т ім. Петра Могили комплексу «Києво-Могилянська академія». — Сер. Філологія. Літературознавство. — Вип. 111. — Т. 124. — Миколаїв : Вид-во ЧДУ ім. Петра Могили, 2009. — С. 46—49.
57.	 Корнев С. «Сетевая литература» и завершение постмодерна / С. Корнев // Новое литературное обозрение. — 1998. — № 4 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.netslova.ru/kornev/kornev.htm.
58.	 Краснолистов О. Message Маклюэна : Обзор книг по массовым коммуникациям / О. Краснолистов // Новое литературное обозрение. — 2005. — № 73. — С. 337—345.
59.	 Красных В. В. Виртуальная реальность или реальная виртуальность? Человек. Сознание. Коммуникация / В. В. Красных. — М. : Диалог-МГУ,  1998. — 352 с.
60.	 Кристева Ю. Избранные труды : Разрушение поэтики / Юлия Кристева ; [пер. с фр. Г. К. Косикова и Б. П. Нарумова]. — М. : РОССПЭН, 2004. — 656 с. — (Серия «Книга света»).
61.	 Кузнецов С. ГиперPOMAH (Информационная справка) / С. Кузнецов // Художественный журнал. — № 10 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.cdru.com/kuznet/izdaniya/txt/hyper.htm.
62.	 Купер И. Р. Гипертекст как форма коммуникации / И. Р. Купер : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.nir.ru/sj/sj/sj_1-2-00kuper.html. 
63.	 Купер И. Р. Гипертекст как форма организации социального знания / И. Р. Купер // Социол. журнал. — 2000. — № 1/2. — С. 37—59.
64.	 Ландэ Д. В. Интернетика : Навигация в сложных сетях : модели и алгоритмы / Д. В. Ландэ, А. А. Снарский, И. В. Безсуднов. — М. : Книжный дом «Либроком», 2009. — 264 с. 
65.	 Ларионова Н. С. Гипертекст как модель современной культуры : Дис. ... канд. социол. наук : 22.00.06.  —  М., 2005. — 188 с.
66.	 Лекманов О. А. Интертекст и Интернет : к постановке проблемы / О. А. Лекманов // Известия АН. Сер. Литературы и языка. — Т. 63. — 2004. — № 1. — С. 64—66.
67.	 Липовецки Ж. Эра пустоты. Очерки современного индивидуализма / Жиль Липовецки ; [пер. с фр. В. В. Кузнецова]. — СПб. : Изд-во «Владимир Даль», 2001. — 332 с. 
68.	 Луман Н. Что такое коммуникация / Никлас Луман ; [пер. с нем. Д. В. Озирченко] // Социологический журнал. — 1995. — № 3. — С. 114—125.
69.	 Маклюэн Г. М. Галактика Гутенберга : Сотворение человека печатной культуры = The Gutenberg Galaxy : The Making of Typographic Man / Герберт Маршалл Маклюэн ; [пер. с англ.  И. О. Тюриной]. — М. : Академический проект ; Фонд «Мир», 2005. — 496 с.
70.	 Малинецкий Г. Г. Нелинейная динамика : подходы, результаты, надежды / Г. Г. Малинецкий, А. Б. Потапов, А. В. Подлазов. — 2-е изд. — М. : КомКнига, 2009. — 280 с. 
71.	 Малинецкий Г. Г., Потапов А. Б. Современные проблемы нелинейной динамики / Г. Г. Малинецкий, А. Б. Потапов. — М. : Едиториал УРСС, 2000. — 326 с.
72.	Маньковская Н. Б. Эстетика постмодернизма / Н. Б. Маньковская. — СПб. : Алетейя, 2000. — 346 с.
73.	 Марысаев В. Б. Интернет и мультимедиа : монография / В. Б. Марысаев. — М. : Терра-Книжный клуб, 2001. — 319 с.
74.	 Михайлович Я. Павич и гипербеллетристика / Я. Михайлович // Павич М. Ящик для письменных принадлежностей : роман. — СПб. : Азбука, 2000. — С. 171—181.
75.	 Мищенко А. В. Апгрейд в сверхлюди : Технологическая гиперэволюция человека в XXI веке / А. В. Мищенко. — 2-е изд., испр. и доп. — М. : Книжный дом «Либроком», 2009. — 168 с.
76.	 Монахов К. Гипертекст как болезнь / К. Монахов : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www. monakhov.ru/2007/06/13/gipertekst-kak-bolezn/. 
77.	 Назаров М. М. Массовая коммуникация и общество : Введение в теорию и исследования / М. М. Назаров. — 4-е изд., перераб. и доп. — М. : Книжный дом «Либроком», 2010. — 360 с. 
78.	 Назинцев В. В. Нелинейное творчество — карнавал современности? / В. В. Назинцев // История идей как методология гуманитарных исследований = History of ideas as a methodology in the humanities. — Ч. 2. — СПб. : Санкт-Петербургский центр истории идей, 2001. — С. 247—255.
79.	 Негуторов В. В. Гипертекст как феномен современного общества / В. В. Негуторов : Дис. ... канд. филос. наук. — Краснодар, 2003. — 151 c.
80.	 Общество и книга : от Гутенберга до Интернета : сб. трудов / [Ин–т философии РАН ; общ. ред. А. П. Королевой]. — М. : Традиции, 2001. — 280 с.
81.	 Оводова Н. С. Гипертекст как форма культуры. Явление «Homo digitalis» / Н. С. Оводова // Гуманитарий. История и общественные науки : сб. науч. тр. — Вып. III. — М. : МПГУ, 2002. — С. 216—223.
82.	 Оводова Н. С. Кинематограф как гипертекст и виртуальная реальность / Н. С. Оводова // Актуальные проблемы социогуманитарного знания : сб. науч. тр. каф. философии МПГУ. — Вып. VII. — М. : Прометей, 2000. — С. 210—217.
83.	 Одаренко О. Простір розгалужених шляхів : знайомство з гіперлітературою / О. Одаренко. — Всесвіт. — 2003. — № 9—10. — С. 161—168. 
84.	 Орехов С. И. Гипертекстовый способ организации виртуальной реальности / С. И. Орехов // Вестн. Омского гос. пед. ун-та : электронный научный журнал. — Омск, 2006 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.omsk.edu/article/vestnik-omgpu-21.pdf.
85.	 От книги до Интернета : журналистика и литература на рубеже нового тысячелетия : сб. статей / [отв. ред. Я. Н. Засурский, Е. Л. Вартанова]. — М. : Изд-во МГУ, 2000. — 256 с. — (Серия «21 век. Информация и общество»).
86.	 Павич М. Хазарский словарь : Роман-лексикон в 100 000 слов : мужская версия / Милорад Павич ; [пер. с серб. Л. Савельевой]. — СПб. : Азбука-классика, 2007. — 512 с.
87.	 Почепцов Г. Г. Теория коммуникации / Г. Г. Почепцов. — М. : REFL-book ; К. : Ваклер, 2001. — 652 с.
88.	 Пьеге-Гро Н. Введение в теорию интертекстуальности / Н. Пьеге-Гро ;  [пер. с фр. ; общ. ред. и вступ. ст. Г. К. Косикова]. — М. : Изд-во ЛКИ, 2008. — 240 с.
89.	 Рашкофф Д. Медиавирус. Как поп-культура тайно воздействует на ваше сознание / Дуглас Рашкофф ; [пер. с англ. Д. Борисова]. — М. : Ультра. Культура, 2003. — 368 с.
90.	Рош У. Л. Библия мультимедиа / Уинн Л. Рош ; [пер. с англ.]. — К. : ДиаСофт, 1998. — 800 с.
91.	 Рязанцева Т. И. Гипертекст и электронная коммуникация / Т. И. Рязанцева. — М. : Изд-во ЛКИ, 2010. — 256 с.
92.	 Сепир Э. Коммуникация // Сепир Э. Избранные труды по языкознанию и культурологии / Эдвард Сепир ; [пер. с англ. ; общ. ред. и вступ. ст. А. Е. Кибрика]. — 2-е изд. — М. : Прогресс ; Изд. группа «Универс», 2002. — 656 с.
93.	 Сметанина С. И. Медиа-текст в системе культуры (динамические процессы в языке и стиле журналистики конца XX века) : научное издание / С. И. Сметанина. — СПб. : Изд-во Михайлова В. А., 2002. — 383 с. 
94.	 Соколов Б. Г. Гипертекст истории : монография / Б. Г. Соколов. — СПб. : Санкт-Петербургское философское общество, 2001. — 193 с.
95.	 Социальные коммуникации в новой информационной среде / [под ред. В. И. Тищенко]. — М. : КомКнига, 2006. — 272 с. 
96.	 Спиридонов Д. В. Эстетика историзма и поэтика нелинейного письма в европейской литература конца XX в. : Дисс ... канд. филол. наук : 10.01.03 / Спиридонов Д. В. — Екатеринбург, 2009. — 264 c. 
97.	 Степанов Ю. С. «Интертекст», «интернет», «интерсубъект» (к основаниям сравнительной концептологии) / Ю. С. Степанов // Известия АН. Сер. Литературы и языка. Т. 60. — 2001. — № 1. — C. 3—11.
98.	 Степин В. С. Саморазвивающиеся системы и постнекласическая реальность / В. С. Степин // Вопросы философии. — 2003. — № 8. — С. 5—17.
99.	 Субботин М. М. Гипертекст — новая форма письменной коммуникации / М. М. Субботин. — М. : ВИНИТИ, 1994. — 157 с.
100.	 Субботин М. М. Новая информационная технология : создание и обработка гипертекстов / М. М. Субботин. — М., 1992. — 213 с.
101.	 Субботин М. М. Теория и практика нелинейного письма (взгляд сквозь призму «грамматологии» Ж. Деррида) / М. М. Субботин // Вопросы философии. — 1993. — № 3. — С. 36—45.
102.	 Табор М. Хаос и интегрируемость в нелинейной динамике / М. Табор. — М. : Едиториал УРСС, 2001. — 318 с.
103.	 Тапскотт Д. Электронно-цифровое общество : Плюсы и минусы эпохи сетевого интеллекта / Дон Тапскотт ; [пер. с англ. И. Дубинского ; под ред. С. Писарева]. — К. : INT Пресс ; М. : Рефл бук., 1999. — 432 с.
104.	 Таратута Е. Е. Философия виртуальной реальности / Е. Е. Таратута. — СПб. : Изд-во СПБУ, 2007. — 148 с.
105.	 Томпсон С., Элшир К. Осваиваем мультимедиа / Стивен Томпсон, Кейт Элшир; [пер. с англ.]. — М. : Восточная кн. компания, 1997. — 288 с. 
106.	 Тоффлер Э. Третья волна / Элвин Тоффлер ; [пер. с англ. ; науч. ред., авт. предисл. П. С. Гуревич]. — М. : ООО «Изд-во ACT», 1999. — 784 с. 
107.	 Уитроу Дж. Естественная философия времени / Джеральд Джеймс Уитроу ; [пер. с англ. Ю. Молчанова ; общ. ред. М. Э. Омельяновского]. — 4-е изд., стереотип. — М. : Едиториал УРСС, 2010. — 400 с. 
108.	 Фатеева Н. А. Интертекст в мире текстов : Контрапункт интертекстуальности  / Н. А. Фатеева. — 3-е изд. — М. : КомКнига, 2007. — 280 с.
109.	 Филиппов В. А. Интернет и семантический WEB : монография / В. А. Филиппов, Б. А. Щукин, Н. Г. Тюрина, Е. Н. Носова, Л. В. Богатырева. — М. : URSS, 2007. — 96 с.
110.	 Фуко М. Слова и вещи : Археология гуманитарных наук / Мишель Фуко ; [пер. С фр. В. П. Визгина, Н. С. Автономовой]. — СПб. : A-cad, 1994. — 406 с.
111.	 Фукуяма Ф. Конец истории и последний человек = The End of History and the Last Man / Френсис Фукуяма; [пер. с англ. М. Б. Левина ; под общ. ред. А. В. Александровой]. — М.: ООО «Издательство ACT» : ЗАО Ермак, 2003. — 588 с. — (Серия «Философия. Психология»). 
112.	Фурашев В. Електронне інформаційне суспільство України : погляд у сьогодення і майбутнє / В. Фурашев, Д. Ланде, О. Григор’єв, О. Фурашев. — К. : Інжиніринг, 2005. — 163 с.
113.	Чепик Е. Ю. Гипертекстовые технологии представления лексики // Уч. зап. Таврического нац. ун-та им. В. И. Вернадского. — Сер. Филология. — 2007. — Т. 20 (59). — № 1. — С. 395—399.
114.	Черных А.  Мир современных медиа / А. Черных. — М. : Издательский дом «Территория будущего», 2007. — 309 с.
115.	Чернявская В. Е. Лингвистика текста : Поликодовость, интертекстуальность, интердискурсивность / В. Е. Чернявская. — М. : Книжный дом «Либроком», 2009. — 248 с. 
116.	Шершньова О. В. Специфіка інтерпретації поняття «гіпертекст» та його основних характеристик у сучасному науковому просторі / Шершньова О. В. // Наукові записки. Сер. Культура та соціальні комунікації. — Острог: Вид-во Нац. Ун-ту «Острозька академія», 2009. — Вип. 1. — С. 216—223.
117.	Шлыкова О. В. Интернет как гипертекстовая и гипермедийная система // Шлыкова О. В. Культура мультимедиа. — М. : ФАИР-ПРЕСС, 2004. — С. 53—62. 
118.	Шлыкова О. В. Феномен мультимедиа. Технологии эпохи электронной культуры : монография / О. В. Шлыкова. — М. : МГУКИ, 2003. —251 с. 
119.	 Эко У. Открытое произведение : Форма и неопределенность в современной поэтике / У. Эко ; [пер. с ит. А. Шурбелева]. — СПб. : Академический проект, 2004. — 384 с.
120.	 Эко У. Под Сетью (интервью с Л. Маршаллом) / Ли Маршалл, Умберто Эко ; [пер. с англ. Н. Цыркун] // Искусство кино. — 1997. — № 9. — С. 133—136. 
121.	Энциклопедия как форма универсального знания : от эпохи Просвещения к эпохе Интернета / Философский век. Альманах. — Вып. 27 / [отв. ред. Т. В. Артемьева, М. И. Микешин]. — СПб. : С.-Петерб. Центр истории идей, 2004. — 421 с.
122.	 Эпштейн В. Л. Введение в гипертекст и гипертекстовые системы / В. Л. Эпштейн : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://www.lingvolab.chat.ru/library/hypertext.htm.
123.	 Эпштейн М. Знак пробела : о будущем гуманитарных наук / М. Эпштейн. — М. : Новое литературное обозрение, 2004. — 864 с. 
124.	Эпштейн М. Н. Философия возможного : модальности в мышлении и культуре / М. Н. Эпштейн. — СПб. : Алетейя, 2001. — 334 с. — (Серия «Тела мысли»).
125.	Эпштейн М. От Интернета к ИнтеЛнету / М. Эпштейн // Русский Интернет : Накануне больших перемен. — М. : IRЕХ, 2000. — С. 196—204 : [Електрон. ресурс]. — Режим доступу : http://ec-dejavu.ru/i/Intelnet.html.
126.	Эпштейн М. От модернизма к постмодернизму : Диалектика «гипер» в культуре ХХ века / М. Эпштейн // Новое литературное обозрение. — 1995. — № 16.— С. 32—46.
127.	Эриксен Т. Г. Тирания момента. Время в эпоху информации / Томас Гилланд Эриксен ; [пер. с норв.]. — М. : Весь мир, 2003. — 208 с.
128.	Юдина Е. Н. Медиапространство как культурная и социальная система / Е. Н. Юдина. — М. : Прометей, 2005. — 160 с.

Іноземні видання

129.	 Aarseth E. J. Cybertext : Perspectives on Ergodic Literature / Espen J. Aarseth. — Baltimore : Johns Hopkins University Press, 1997. — 216 p.
130.	Adaptive Hypertext and Hypermedia / [ed. by Peter Brusilovsky, Alfred Kobsa, Julita Vassileva]. — Berlin ; Heidelberg : Springer-Verlag, 2010. — 268 p. 
131.	Albers M. J. Communication of Complex Information : User Goals and Information Needs for Dynamic Web Information / Michael J. Albers. — London ; New York: Routledge, 2004. — 1526 p. 
132.	Allen M. This Is Not a Hypertext, But... : A Set of Lexias on Textuality // Ctheory / [ed. by Arthur and Marilouise Kroker]. — 2003. — 09.16. — P. 277 : [Electronic resource]. — Access mode :  http://www.ctheory.net/articles.aspx?id=389.
133.	Armand L. Joycemedia : James Joyce, Hypermedia, And Textual Studies / Louis Armand. — Syracuse : Syracuse University Press, 2006. — 188 p. 
134.	Armand L. Techne : James Joyce, Hypertext and Technology / Louis Armand. — Prague : Karolinum Press, 2007. — 228 p. 	
135.	Baehr C., Schaller B. Writing for the Internet : a Guide to Real Communication in Virtual Space / Craig Baehr, Bob Schaller. — Santa Barbara, Denver, Oxford : Greenwood Press, 2010. — 226 p.
136.	Becker H. Hypertext Fiction / Howard S. Becker // Cultura & Economia / [ed. by M. Lourdes Lima dos Santos]. — Lisbon : Edicões do Instituto de Ciências Sociais, 1995. — Р. 67—81 : [Electronic resource]. — Access mode : http://home.earthlink.net/~hsbecker/articles/lisbon.html.
137.	 Bell A. The Possible Worlds of Hypertext Fiction / Bell Alice. — Houndmills ; Basingstoke ; Hampshire ; NewYork : Palgrave Macmillan, 2010. — 240 p. 
138.	Bell G., Gemmell J. Total Recall : How the E-Memory Revolution Will Change Everything / Gordon Bell, Jim Gemmell. — Boston, MA : Dutton Adult, 2009. — 304 р.
139.	Berners-Lee T. Weaving the Web : Origins and Future of the World Wide Web / Tim Berners-Lee. — New York : Texere Publishing, 2001. — 288 p.
140.	Bernstein M. On hypertext narrative / Mark Bernstein // Hypertext 2009 : Proceedings of the 20th ACM conference on Hypertext and hypermedia. — New York : ACMI Press, 2009. — P. 5—14.
141.	Bernstein M., Greco D. Reading Hypertext / Mark Bernstein, Diane Greco. — Watertown, MA : Eastgate Systems, 2009. — 280 p.
142.	Bernstein M., Millard D. E., Weal M. J. On writing sculptural Hypertext / M. Bernstein, D. E. Millard, M. J. Weal // Hypertext 2002 : Proceedings of the Thirteenth ACM Conference on Hypertext and Hypermedia. — Maryland : College Park, 2002. — Р. 65—66. 
143.	Boardman M. The Language of Websites / Mark Boardman. — London ; New York : Routledge, 2004. — 112 p. — (Intertext Series).  
144.	Bolter J. D. Writing Space : The Computer, Hypertext, and the Remediation of Print / Jay David Bolter. — 2th ed. —New York ; London : Routledge, 2001. — 248 p.
145.	Bulkeley T. Form, Medium and Function : The Rhetorics and Poetics of Text and Hypertext in Humanities Publishing / Tim Bulkeley // International Journal of the Book. — 2003. — Vol. 1. — P. 317—327.
146.	Burnett R., Marshall P. D. Web Theory : An Introduction / Robert Burnett, P. David Marshall. — London ; New York : Routledge, 2003. — 242 p.
147.	Bush V. As We May Think / Vannevar Bush // Atlantic Monthly. — 1945. — July. — P. 101—108 : [Electronic resource]. — Access mode : http://www.theatlantic.com/doc/194507/bush.
148.	Buzan T., Buzan B. The Mind Map Book : How to Use Radiant Thinking to Maximize Your Brain’s Untapped Potential / Tony Buzan, Barry Buzan. — New York : Plume Penguin Group, 1996. — 320 p. 
149.	Chakrabarti S. Mining the Web : Discovering Knowledge from Hypertext Data / Soumen Chakrabarti. — Amsterdam : Morgan Kaufmann Publishers, 2002. — 344 p.
150.	Chesher C. Understanding the Internet : Language, Technology, Media and Power / Chris Chesher, Kate Crawford, Anne Dunn, Scott Shaner. — Houndmills ; Basingstoke ; Hampshire ; New York : Palgrave Macmillan, 2011. — 304 p. 
151.	Cicconi S. Hypertextuality / Sergio Cicconi // Mediapolis : Aspects of Texts, Hypertexts and Multimedial Communication / [ed. by Sam Inkinen]. — Berlin ; New York : De Gruyter, 1999. — Р. 21—43.
152.	Cicconi S. The Shaping of Hypertextual Narrative / Sergio Cicconi // The Integrated Media Machine : A Theoretical Framework. — Helsinki : University of Lapland, 2000. — P. 101—120 : [Electronic resource]. — Access mode : http://www.cisenet.com/cisenet/writing/essays/hypernarrative.htm.
153.	Cranny-Francis A. MultiMedia : Texts and Contexts / Anne Cranny-Francis. — Thousand Oaks, CA ; London ; New Delhi : Sage Publications, 2005. — 208 p. 
154.	Creeber G., Martin R. Digital Culture : Understanding New Media / Glen Creeber, Royston Martin. — London : Open University Press, 2008. — 224 p.
155.	Crystal D. Language and the Internet / David Crystal. — 2nd ed. — Cambridge : Cambridge, UK ; New York : Cambridge University Press, 2006. — 316 p.
156.	Curran J. Misunderstanding the Internet / James Curran, Natalie Fenton, Des Freedman. — London ; New York : Routledge, 2011. — 400 p. — (Communication and Society). 
157.	Dewitt S. L. The current nature of hypertext research in computers and composition studies : An historical perspective / S. L. Dewitt // Computers and Composition. — 1996. — Vol. 13. — Issue 1. — P. 69—84.
158.	Dwyer T. Media Convergence / Tim Dwyer. — Maidenhead, Berkshire, UK : Open University Press, 2010. — 208 p. — (Issues in Cultural and Media Studies).  
159.	Ensslin A. Canonizing Hypertext : Explorations and Constructions / Astrid Ensslin. — London ; New York : Continuum, 2007. — 197 p.
160.	Evans A. This Virtual Life : Escapism and Simulation in Our Media World / Andrew Evans. — London : Fusion Press, 2001. — 288 p.
161.	Gaggi S. From Text to Hypertext : Decentering the Subject in Fiction, Film, the Visual Arts, and Electronic Media / Silvio Gaggi. — Philadelphia : University of Pennsylvania Press, 1997. — 169 p.
162.	Ghoshal A. Hypertext and the new book : (re) reading as (re)writing //  Media in Transition 6 Conference / Abstract. — Cambridge, MA : MIT Press, 2009. — P. 18. 
163.	Glazier L. P. Digital Poetics : Hypertext, Visual-Kinetic Text and Writing in Programmable Media / Loss Pequeño Glazier. — Alabama : University Alabama Press, 2008. — 320 p. — (Modern & Contemporary Poetics).
164.	Green L. The Internet : An Introduction to New Media / Leila Green. — Oxford : Berg Publishers, 2010. — 224 p. — (Berg New Media). 
165.	Grevisse B. Ecritures journalistiques : stratégies rédactionelles, multimédia et journalisme narratif / Benoît Grevisse. — Bruxelles : De Boeck, 2008. — 252 p.   
166.	Hartley J. Communication, Cultural and Media Studies : The Key Concepts / John Hartley ; with additional material by Martin Montgomery, Elinor Rennie and Marc Brennan. — 3rd revised ed. — London ; New York : Routledge, 2002. — 384 p. —  (Routledge Key Guides).
167.	Hawkins J., Blakeslee S. On Intelligence / Jeff Hawkins, Sandra Blakeslee. — New York : Owl Books, 2005. — 272 р. : [Electronic resource]. — Access mode : https://papers.harvie.cz/unsorted/Jeff%20Hawkins%20-%20On%20Intelligence.pdf.
168.	How the Web was Born : The Story of the World Wide Web / Robert Cailliau, James Gillies ; [ed. by Robert Cailliau]. — New York : Oxford University Press, 2000. — 372 p.
169.	Hyper/Text/Theory / [ed. by George P. Landow]. — Baltimore ; London : Johns Hopkins University Press, 1994. — 379 p.
170.	Hypermedia and Literary Studies / [ed. by Paul Delany, George P. Landow]. — Cambridge, MA : The MIT Press, 1991. — 364 p.
171.	Hypermedia and multimedia / Stuart Moulthrop, Diana Slattery, Jim Rosenberg, Mark Bernstein, Nick Montfort // Hypertext 2002 : Proceedings of the thirteenth ACM conference on Hypertext and hypermedia. — Maryland : College Park, 2002. — P. 196.
172.	Hypertext // Vision and Reality of Hypertext and Graphical User Interfaces : [Electronic resource]. — Access mode : http://www.mprove.de/diplom/text/2_hypertext.html.
173.	Hypertext ; Tim Berners-Lee ; World Wide Web // History of the Web. — Oxford :  Oxford Brookes University, 2002 : [Electronic resource]. — Access mode : http://www.w3c.rl.ac.uk/primers/history/origins.htm#c5.
174.	Information Retrieval and Hypertext / [ed. by Maristella Agosti, Alan F. Smeaton]. — Heidelberg : Springer, 1996. — 304 p. — (Electronic Publishing Series). 
175.	Interactive Dramaturgies : New Approaches in Multimedia Content and Design / [ed. by Heide Hagebölling. — Heidelberg : Springer, 2004. — 260 p. — (Series  «X.media.publishing»).
176.	Jenkins H. Convergence Culture : Where Old and New Media Collide / Henry Jenkins. — New York : New York University Press, 2006. — 336 p.
177.	Jensen K. B. Media Convergence : The Three Degrees of Network, Mass and Interpersonal Communication / Klaus Bruhn Jensen. — London ; New York :  Routledge, 2010. — 208 p.
178.	Johnson-Eilola J., Kimme H. A. C. After hypertext : Other ideas / Johndan Johnson-Eilola,  Amy C. Kimme Hea // Computers and Composition. — 2003. — Vol. 20. — Issue 4. — P. 415—425.
179.	Johnson-Sheehan R., Baehr C. Visual-spatial thinking in hypertexts / Richard Johnson-Sheehan,  Craig Baehr // Technical Communication. — 2001. — No. 48 (1). — P. 22—31.
180.	Joyce M. Of Two Minds : Hypertext Pedagogy and Poetics / Michael Joyce. — Michigan : University of Michigan Press, 1995. — 288 p. — (Studies in Literature and Science).
181.	Kahn P. The Pleasures of Possibility : What is Disorientation in Hypertext? / Paul Kahn, George P. Landow // Journal of Computing in Higher Education. — 1993. — Vol. 4(2). — 
P. 57—78.
182.	Landow G. Hypertext 3.0 : Critical Theory and New Media in an Era of Globalization /  George P. Landow. — 3rd ed. — Baltimore : Johns Hopkins University Press, 2006. — 456 p. — (Parallax : Re-Visions of Culture and Society).
183.	Lister M. New Media : A Critical Introduction / Martin Lister, Jon Dovey, Seth Giddings, Iain Grant, Kieran Kelly. — 2nd ed. — London ; New York : Routledge, 2009. — 464 p.
184.	Mancini C. Cinematic Hypertext / Clara Mancini. — Amsterdam : IOS Press, 2005. — 192 p. — (Frontiers in Artificial Intelligence and Applications ; Vol. 122).
185.	Manovich L. The Language of New Media / Lev Manovich. — Cambridge, MA : MIT Press, 2002. — 394 p. — (Leonardo Books).
186.	Mayer R. E. Multimedia Learning / Richard E. Mayer. — 2nd ed. — New York : Cambridge University Press, 2009. — 318 p. 
187.	Mayer-Schönberger V. Delete : The Virtue of Forgetting in the Digital Age / Viktor Mayer-Schonberger. — Princeton, NJ : Princeton University Press, 2009. — 256 р.
188.	McGann J. The Rational of Hypertext / Jerome J. McGann : [Electronic resource]. — Access mode : http://www2.iath.virginia.edu/public/jjm2f/rationale.html. 
189.	McNeely I. F., Wolverton  L. Reinventing Knowledge : From Alexandria to the Internet / Ian F. McNeely, Lisa Wolverton. — New York : W. W. Norton & Company, 2009. — 352 p. 
190.	McQuail D., Windahl S. Communication Models for the Study of Mass Communications / Denis McQuail, Sven Windahl. — London ; New York : Longman, 1993. — 128 p.
191.	Media Anthropology / [ed. by Eric W. Rothenbuhler, Mihai Coman]. — Thousand Oaks, CA ; London ; New Delhi : Sage Publications, 2005. — 368 p. 
192.	Media Choice : A Theoretical and Empirical Overview / [ed. by Tilo Hartmann]. — London ; New York : Routledge, 2009. — 320 p. 
193.	Media Studies : The Essential Resource / [ed. by Philip Rayner, Peter Wall, Stephen Kruger]. — London ; New York : Routledge, 2004. — 286 p.
194.	Mediapolis : Aspects of Texts, Hypertext and Multimedial Communication / [ed. by Sam Inkinen]. — Berlin : Walter de Gruyter, 1998. — 338 p. — (Research in Text Theory).
195.	Minsky M. A Framework for Representing Knowledge / Marvel Minsky : [Electronic resource]. — Access mode : https://dspace.mit.edu/handle/1721.1/6089.
196.	Multimedia : From Wagner to Virtual Reality / [ed. by Randall Packer, Ken Jordan]. — Reprint ed. — London ; New York : WW Norton & Co, 2001. — 394 p.
197.	Narrative Across Media : The Languages of Storytelling / [ed. by Marie-Laure Ryan]. — Lincoln : University of Nebraska Press, 2004. — 422 p. — (Frontiers of Narrative). 
198.	Nelson Th. H. Back To the Future : Hypertext the Way It Used To Be / Theodor Holm Nelson, R. Adamson Smith // Project Xanadu : [Electronic resource]. — Access mode : http://xanadu.com/XanaduSpace/btf.htm.
199.	Nelson Th. H. Literary Machines ; Xanadu in Suspension ; Long Live Xanadu! / Theodor Holm Nelson  // The Ted Nelson News Letter, Number Three. — 1994. — October : [Electronic resource]. — Access mode : http://www.sensemedia.net/370.
200.	Nelson Th. H. Opening Hypertext : A Memoir / Theodor Holm Nelson ; [ed. by M. C. Tuman] // Literacy Online. The Promise (and Peril) of Reading and Writing with Computers. — Pittsburgh : University of Pittsburgh, 1992. — P. 43—57.
201.	New Media Worlds : Challenges for Convergence / [ed. by Virginia Nightingale, Tim Dwyer]. — Melbourne : Oxford University Press, 2007. — 368 p.
202.	Nielsen J. Hypertext and Hypermedia : Historical Context, Findings, and Trends / Jakob Nielsen. — San Diego, CA : Academic Press, 1990. — 253 p.
203.	Nielsen J. Multimedia and Hypertext : The Internet and Beyond / Jakob Nielsen. — San Francisco : Morgan Kaufmann (originally published by AP Professional, Boston, MA), 1995. — 480 p. — (Interactive Technologies). 
204.	Nyce J. M., Kahn P. From Memex to Hypertext : Vannevar Bush and the Mind’s Machine / James M. Nyce, Paul Kahn. — Boston, MA : Academic Press, 1991. — 367 p. 
205.	Odin  J. K. Hypertext and the Female Imaginary / Jaishree K. Odin. — Minneapolis ; London : University оf Minnesota Press, 2010. — 176 p. — (Electronic Mediations).
206.	Pavlik J. V., McIntosh S. Converging Media : A New Introduction to Mass Communication / John V. Pavlik, Shawn McIntosh.  — 2nd ed. — New York : Oxford University Press, 2010. — 544 p.  
207.	Poe M. T. A History of Communications : Media and Society from the Evolution of Speech to the Internet / Marshall T. Poe. —  New York : Cambridge University Press, 2010.  — 352 p.
208.	Press A. L., Williams B. A. The New Media Environment : An Introduction / Andrea L. Press, Bruce A. Williams. — Chichester, UK ; Malden, MA : Wiley-Blackwell, 2010. — 240 p. 
209.	Rafferty P., Hidderley R. Indexing Multimedia and Creative Works : The Problems of Meaning and Interpretation / Pauline Rafferty, Rob Hidderley. — London, UK ; Burlington, VT :  Ashgate Publishing, 2005. — 208 p. 
210.	Rau A. Wreader’s Digest — How To Appreciate Hyperfiction / A. Rau // Journal of Digital Information. — 2001. — No 7. — Vol. 1. : [Electronic resource] . Access mode :  http://journals.tdl.org/jodi/article/view/28/29. 
211.	Rheingold H. Smart mobs : The Next Social Revolution / Howard Rheingold. — Boulder, Colorado : Basic Books, 2003. — 288 p.
212.	Rheingold H. The Virtual Community : Homesteading on the Electronic Frontier / Howard Rheingold. — Cambridge, MA : MIT Press, 2000. — 477 p.
213.	Rice J. Writing About Cool : Hypertext and Cultural Studies in the Computer Classroom / Jeff Rice. — London : Longman, 2004. — 176 p. 
214.	Romanos Ch. Human Boundaries : Oral, Song, Text, Hypertext / Christos S. Romanos. — Minneapolis : Nostos Books, 2008. — 229 p. 
215.	Ronchi A. M. eCulture : Cultural Content in the Digital Age / Alfredo M. Ronchi. — Heidelberg : Springer Verlag, 2009. — 456 p.
216.	Rouet J.-F. Hypertext and Cognition / Jean-Francois Rouet, Jarmo J. Levonen, Andrew Dillon, R. J. Spiro. — London ; New York : Routledge, 1996. — 192 p. 
217.	Ryan M.-L. Narrative as Virtual Reality : Immersion and Interactivity in Literature and Electronic Media / Marie-Laure Ryan. — Baltimore , Maryland : Johns Hopkins University Press, 2003. — 416 p. —  (Parallax : Re-visions of Culture and Society). 
218.	Saint-Amour P. K. Modernism and Copyright / Paul K. Saint-Amour. — Maidenhead, UK : Open University Press, 2011. — 400 p. — (Modernist Literature and Culture).
219.	Shelton S. M. Communicating Ideas with Film, Video, and Multimedia : A Practical Guide to Information Motion-Media / S. Martin Shelton. — Carbondale ; Edwardsville : Southern Illinois University Press, 2004. — 306 p.
220.	Shuman J. E. Multimedia Concepts : Enhanced Edition-Illustrated Introductory / James E. Shuman. — 2nd ed. — Cambridge, MA : Course Technology, 2002. — 248 p. 
221.	Slatin J. M. Reading Hypertext : Order and Coherence in a New Medium / J. M. Slatin // College English. — 1990. — Vol. 52. — No. 8. — P. 870—883.
222.	Sociomedia : Multimedia, Hypermedia, and the Social Construction of Knowledge / [ed. by Edward Barrett]. — Cambridge, MA : MIT Press, 1992. — 581 p.
223.	Sutcliffe A. Multimedia and Virtual Reality : Designing Multisensory User Interfaces / Alistair Sutcliffe. — Mahwah, NJ : Lawrence Erlbaum Associates, 2003. — 333 p.
224.	The Multilingual Internet : Language, Culture, and Communication Online / [ed. by Brenda Danet, Susan C. Herring]. — New York : Oxford University Press, 2007. — 444 p.
225.	Thurlow  C. Computer Mediated Communication : An Introduction to Social Interaction Online / Crispin Thurlow, Laura Lengel, Alice Tomic. — Thousand Oaks, CA : Sage, 2004. — 272 p.
226.	Vandendorpe Ch. From Papyrus to Hypertext : Toward the Universal Digital Library / Christian Vandendorpe. — Champaign, Illinois : University of Illinois Press, 2009. — 208 p. —  (Topics in the Digital Humanities).
227.	Veltman K. H. Understanding New Media : Augmented Knowledge and Culture. — Calgary : University of Calgary Press, 2006. — 691 p.
228.	Voice, Text, Hypertext : Emerging Practices in Textual Studies / [ed. by Raimonda Modiano, Leroy F. Searle, Peter L. Shillingsburg]. — Seattle, Washington : University of Washington Press, 2004. — 528 p. 
229.	Watson J. Media Communication : An Introduction to Theory and Process / James Watson. — 3rd ed. — Houndmills ; Basingstoke ; Hampshire ; NewYork : Palgrave Macmillan, 2008. — 472 p. 
230.	Web Studies : Rewiring Media Studies for the Digital Age / [ed. by David Gauntlett]. — London : Hodder Arnold H&S, 2000. — 264 p. 
231.	Wills D. The nature of hypertext / D. Wills // The Journal of Academic Librarianship. — 1999. — Vol. 25. — Issue 2. — P. 134—139.
232.	Wise R. Multimedia : a critical introduction / Richard Wise. — London ; New York : Routledge, 2000. — 228 p.
233.	Wong C. HTTP Pocket Reference : Hypertext Transfer Protocol / Clinton Wong. — Cambridge, MA : O’Reilly Media, 2000. — 80 p. 

Інформаційні ресурси

1. An annotated bibliography of original hypertext fiction, criticism, and related sites:
   http://www.einet.net/directory/18129/Hypertext_Fiction.htm

2. Eastgate Systems: serious hypertext (Library and Review of Hypertext):
    http://www.eastgate.com/ 

2. Electronic Labyrinth: 
    http://jefferson.village.virginia.edu/elab/elab.html

3. Electronic Literature Organization Official site:
    http://directory.eliterature.org/

4. FILE PRIX LUX: New Media Electronic Language International Festival:  
      http://www.file.org.br/

5. History of Hypertext:
    http://www.computer-museum.ru/histsoft/hypertxt.htm

6. History of Memex:
    http://www.cs.brown.edu/memex 

7. Home page of Timothy Berners-Lee:
    http://www.w3.org/pub/WWW/People/Berners-Lee

8. Hypernovel: The new way to tell stories:
     http://www.hypernovels.com/ 

9. Hypertext Art Project Grammatron of  Mark Amerika: 
     http://www.grammatron.com/index2.html

10. Hypertext Novels:
      http://www.teleread.org/2009/03/25/hypertext-novels/

11. Hypertext Poetry: Electronic Poetry Center:
      http://epc.buffalo.edu/

12. Hypertext Poetry and Fiction:  
        http://course1.winona.edu/geddy/Eng353/hypertext_poetry_and_fiction.htm

13. Hypertext and Hypermedia:
       http://www.sociosite.net/topics/hypertext.php

14. Hypertexts and Interactive Narratives at Cyberculture Studies:
      https://cyberculturestudies.com/hypertext.php

15. Hyperizons: Hypertext Fiction:
       http://www.duke.edu/~mshumate/hyperfic.html

16. HTTP – Hypertext Transfer Protocol:
       http://www.w3.org/Protocols/ 

17. IETF. Hypertext Transfer Protocol (HTTP) Working Group:
       http://ftp.ics.uci.edu/pub/ietf/http/

18. Media Center (Internet Journal): 
       http://edu.km.ru/mcenter

19. Mediamente. Biblioteca digitale:     
        http://www.mediamente.rai.it/english/bibliote/intervis/g/garcia.htm

20. MIT Media Lab:
      http://www.media.mit.edu/

21. Multimedia: From Wagner to Virtual Reality:
      http://www.zakros.com/wvr/wvr.html 

22. Multimedia in Answers: 
        http://www.answers.com/topic/multimedia

23. New Media Encyclopedia (Media Art):
      http://www.newmedia-art.org/cgi-bin/ 

24. Poets In Cyberspace: Hypertext, Net Art, Hypermedia, Poetry-Multimedia  
        Installation:
      http://members.shaw.ca/rucyber/names.html

25. RYOH — Roll Your Own Hypertext: 
      http://www.rollyourownhypertext.com/

26. Series ACM Conferences on Hypertext and Hypermedia: 
      http://www.interaction-design.org/references/conferences/series/acm_conference_on_hypertext_and_hypermedia.html

27. The History and Development of Multimedia:  
         http://people.ucalgary.ca/~edtech/688/hist.htm

28. TRANSLITERATURE: A Humanist Format for Re-Usable Documents and Media:
       http://transliterature.org/

29. Philosophy of Hypertext (Il filosofo nell’ipertesto):
       http://www.essedi.org/ipertesto.html